AksessuaaridisainAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineArhitektuuriteaduskondAvatud akadeemiaDesign and Technology FuturesDisainiteaduskondDoktorikoolDoktorikoolEhte- ja sepakunstErialadERKI MoeshowFotograafiaGaleriiGraafikaGraafiline disainHaldusosakond ja töökojadInstallatsioon ja skulptuurIT osakondJätkusuutliku disaini laborJoonistamineKaasaegne kunstKeraamikaKlaasKommunikatsiooniosakondKunstiharidusKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMaalMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineÕppeosakondRaamatukoguRahandusosakondRektoraatSisearhitektuurStsenograafiaTasapinnaliste tehnoloogiate tehnokeskusTeadus- ja arendusosakondTegevuskunstTekstiilidisainTootedisainTugistruktuuridÜliõpilasesindusUncategorizedUrbanistikaUusmeediaVabade kunstide teaduskondVälissuhete osakond
Rubriik: Sisearhitektuur
21.02.2022 — 14.03.2022
“Avatud aknad” 2022 näitus EKA raamatukogu akendel
Aksessuaaridisain
21. veebruaril, kell 16.00 avaneb EKA raamatukogu akendel taas näitus “Avatud aknad”.
EKA akende näituse kaudu tutvustavad erinevad EKA erialad oma silmapaistvamaid projekte ja värskeimat tudengite loomingut. Näitus on vaadeldav EKA raamatukogu akendel Põhja pst ja Kotzebue tänavatel ning jääb avatuks kuni 14. märtsini.
Esindatud erialad: installatsioon ja skulptuur, ruumikujundus, toote- ja keskkonnadisain, visuaalne kommunikatsioon, fotograafia, ehe ja sepis, stsenograafia, moedisain, tekstiilidisain, aksessuaaridisain, graafika, graafiline disain, animatsioon, keraamika, tööstus- ja digitootedisain, klaas, arhitektuur ja linnaplaneerimine, sisearhitektuur, maal, kunstiteadus ja visuaalkultuuri uuringud, muinsuskaitse ja konserveerimine
EKA avatud akende näitus debüteeris 2021. aastal ja põhjustas juba toona omamoodi heameeletormi kevadistes kunsti- ja kunstihariduse huvilistes. Kalamaja serval asuv Eesti Kunstiakadeemia elavdab näitusega linna kultuuripilti taas ka tänavatasandil.
Erialade näitus on sissejuhatuseks EKA avatud uste päevale, mis tänavu toimub 3. märtsil.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
“Avatud aknad” 2022 näitus EKA raamatukogu akendel
Esmaspäev 21 veebruar, 2022 — Esmaspäev 14 märts, 2022
Aksessuaaridisain
21. veebruaril, kell 16.00 avaneb EKA raamatukogu akendel taas näitus “Avatud aknad”.
EKA akende näituse kaudu tutvustavad erinevad EKA erialad oma silmapaistvamaid projekte ja värskeimat tudengite loomingut. Näitus on vaadeldav EKA raamatukogu akendel Põhja pst ja Kotzebue tänavatel ning jääb avatuks kuni 14. märtsini.
Esindatud erialad: installatsioon ja skulptuur, ruumikujundus, toote- ja keskkonnadisain, visuaalne kommunikatsioon, fotograafia, ehe ja sepis, stsenograafia, moedisain, tekstiilidisain, aksessuaaridisain, graafika, graafiline disain, animatsioon, keraamika, tööstus- ja digitootedisain, klaas, arhitektuur ja linnaplaneerimine, sisearhitektuur, maal, kunstiteadus ja visuaalkultuuri uuringud, muinsuskaitse ja konserveerimine
EKA avatud akende näitus debüteeris 2021. aastal ja põhjustas juba toona omamoodi heameeletormi kevadistes kunsti- ja kunstihariduse huvilistes. Kalamaja serval asuv Eesti Kunstiakadeemia elavdab näitusega linna kultuuripilti taas ka tänavatasandil.
Erialade näitus on sissejuhatuseks EKA avatud uste päevale, mis tänavu toimub 3. märtsil.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
21.01.2022
Töötoa “Hüljatud maastikud. Tark lammutus” tulemuste esitlus
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse, arhitektuuri ja sisearhitektuuri ning Tallinna Tehnikaülikooli insenerieriala tudengid teevad taas koostööd “Hüljatud maastike” töötoas. Tänavune teema „Tark lammutus“ toetab Life IP BuildEst WP5 ringmajanduse projekti eesmärke. Töötoa tulemuste esitlus toimub 21. jaanuaril kell 15:00 EKA 4. korruse aatriumis ja EKA TVs.
Töötuba keskendub Põlvamaal Peril asuva Ado Eigi ja Ann Toone 1970. aastatel kunagisse mõisasüdamesse projekteeritud Ed. Vilde nimelise kolhoosikeskuse problemaatikale. Eesti 20. sajandi arhitektuuri ülevaates kaardistatud keskus on täna osaliselt tühi, osaliselt kasutuses raamatukogu ja kontoriruumidena. Hoone uhkus on äsja restaureeritud Andrus Kasemaa hiigelsuur pannoo „Mahtra sõda“ (1985). Valla plaan on hoone lammutada, et saada Kohaliku omavalitsuse hoonete energiatõhusaks muutmise meetmest toetust uue õppehoone ehitamiseks.
Ligi poolsada tudengit tutvus esmaspäeval Peri küla ja selle hoonestusega, kohtus Põlva vallavanema ja külavanema, vallavalitsuse ja väga tegusa Peri külaseltsi liikmetega ning kuulas ettekandeid erinevatest toetusmeetmetest ja ringmajanduse põhimõtetest. Töötoa praktilise osana vaeti erinevaid stsenaariume Peri küla arendamisel, mida reedel esitletaksegi.
Töötoa teemavalik lähtub ehitamise ja lammutamise mõjust keskkonnale. Nõukogude ajal ehitatud kolhoosi- ja külakeskused on tänast asustustihedust silmas pidades kohalikele kogukondadele liiga suured ja kulukad ülal pidada. Mitmed omavalitsused on õlekõrrena kinni haaranud mainitud toetusmeetmest, mille eesmärk on saavutada funktsionaalselt ebasobivate, suure energiakuluga hoonete lammutamisega energiasääst ning luua jätkusuutlik taristu. Renoveerimisest ja soojustamisest hoonete energiakulu vähendamiseks on saanud omaette tööstusharu. Kuidas mõjutab see aga arhitektuurset ja ajaloolist keskkonda? Kas väiksem kulu küttele on ka väiksem kulu keskkonnale? Kas olemasolevatele ehitistele peaks eelistama nullenergiahooneid? Kas uus hoone annab külale uue hingamise ja on odavam nii kohalikele kui ka keskkonnale? Kas on võimalik „tark lammutus“?
Juhendajad:
Riin Alatalu ja Triin Reidla EKA muinsuskaitse ja konserveerimise osakonnast; Tüüne-Kristin Vaikla ja Tarmo Piirmets EKA sisearhitektuuri osakonnast; Koit Ojaliiv ja Andres Ojari EKA arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnast ning Targo Kalamees ja Simo Ilomets TTÜ ehituse ja arhitektuuri instituudist.
Töötuba toetab Eesti Kultuurkapital.
End hästi sissetöötanud erialadevahelise töötoa formaat võimaldab ülikoolidel panustada sisuka pärandialase diskussiooni tekitamisse problemaatilistel objektidel, aidates seeläbi kaasa nende säilitamisele läbi kvaliteetse(ma) arengu. Varem on “Hüljatud maastike” projekti raames tegeletud Suurpea linnaku, Kodijärve mõisa; Koeru vanadekodu; Tapa raudteejaama; Kopli liinide; Kiviõli, Sindi ja Kohtla-Järve tööstusalade; Tallinna Dominiiklaste kloostri ja Katariina kirikuga ning Paluküla kirikuga Hiiumaal.
Loe lisaks:
Tudengid aitavad Peri mõisale uut sisu luua – Lõuna-Eesti Postimees, 19.01.2022
Säilitamist vajab ka nõukogudeaegne arhitektuur – Lõuna-Eesti Postimees, 21.01.2022
Postitas Maris Veeremäe — Püsilink
Töötoa “Hüljatud maastikud. Tark lammutus” tulemuste esitlus
Reede 21 jaanuar, 2022
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse, arhitektuuri ja sisearhitektuuri ning Tallinna Tehnikaülikooli insenerieriala tudengid teevad taas koostööd “Hüljatud maastike” töötoas. Tänavune teema „Tark lammutus“ toetab Life IP BuildEst WP5 ringmajanduse projekti eesmärke. Töötoa tulemuste esitlus toimub 21. jaanuaril kell 15:00 EKA 4. korruse aatriumis ja EKA TVs.
Töötuba keskendub Põlvamaal Peril asuva Ado Eigi ja Ann Toone 1970. aastatel kunagisse mõisasüdamesse projekteeritud Ed. Vilde nimelise kolhoosikeskuse problemaatikale. Eesti 20. sajandi arhitektuuri ülevaates kaardistatud keskus on täna osaliselt tühi, osaliselt kasutuses raamatukogu ja kontoriruumidena. Hoone uhkus on äsja restaureeritud Andrus Kasemaa hiigelsuur pannoo „Mahtra sõda“ (1985). Valla plaan on hoone lammutada, et saada Kohaliku omavalitsuse hoonete energiatõhusaks muutmise meetmest toetust uue õppehoone ehitamiseks.
Ligi poolsada tudengit tutvus esmaspäeval Peri küla ja selle hoonestusega, kohtus Põlva vallavanema ja külavanema, vallavalitsuse ja väga tegusa Peri külaseltsi liikmetega ning kuulas ettekandeid erinevatest toetusmeetmetest ja ringmajanduse põhimõtetest. Töötoa praktilise osana vaeti erinevaid stsenaariume Peri küla arendamisel, mida reedel esitletaksegi.
Töötoa teemavalik lähtub ehitamise ja lammutamise mõjust keskkonnale. Nõukogude ajal ehitatud kolhoosi- ja külakeskused on tänast asustustihedust silmas pidades kohalikele kogukondadele liiga suured ja kulukad ülal pidada. Mitmed omavalitsused on õlekõrrena kinni haaranud mainitud toetusmeetmest, mille eesmärk on saavutada funktsionaalselt ebasobivate, suure energiakuluga hoonete lammutamisega energiasääst ning luua jätkusuutlik taristu. Renoveerimisest ja soojustamisest hoonete energiakulu vähendamiseks on saanud omaette tööstusharu. Kuidas mõjutab see aga arhitektuurset ja ajaloolist keskkonda? Kas väiksem kulu küttele on ka väiksem kulu keskkonnale? Kas olemasolevatele ehitistele peaks eelistama nullenergiahooneid? Kas uus hoone annab külale uue hingamise ja on odavam nii kohalikele kui ka keskkonnale? Kas on võimalik „tark lammutus“?
Juhendajad:
Riin Alatalu ja Triin Reidla EKA muinsuskaitse ja konserveerimise osakonnast; Tüüne-Kristin Vaikla ja Tarmo Piirmets EKA sisearhitektuuri osakonnast; Koit Ojaliiv ja Andres Ojari EKA arhitektuuri- ja linnaplaneerimise osakonnast ning Targo Kalamees ja Simo Ilomets TTÜ ehituse ja arhitektuuri instituudist.
Töötuba toetab Eesti Kultuurkapital.
End hästi sissetöötanud erialadevahelise töötoa formaat võimaldab ülikoolidel panustada sisuka pärandialase diskussiooni tekitamisse problemaatilistel objektidel, aidates seeläbi kaasa nende säilitamisele läbi kvaliteetse(ma) arengu. Varem on “Hüljatud maastike” projekti raames tegeletud Suurpea linnaku, Kodijärve mõisa; Koeru vanadekodu; Tapa raudteejaama; Kopli liinide; Kiviõli, Sindi ja Kohtla-Järve tööstusalade; Tallinna Dominiiklaste kloostri ja Katariina kirikuga ning Paluküla kirikuga Hiiumaal.
Loe lisaks:
Tudengid aitavad Peri mõisale uut sisu luua – Lõuna-Eesti Postimees, 19.01.2022
Säilitamist vajab ka nõukogudeaegne arhitektuur – Lõuna-Eesti Postimees, 21.01.2022
Postitas Maris Veeremäe — Püsilink
03.11.2021 — 31.01.2022
EKA sisearhitektuuritudengite tööd ERMi näitusel “Kaasav ELU”
Sisearhitektuur
NÄITUSELE ERMi! Sisearhitektuuri II kursuse tudengid tegelesid arhitekt Johanna Jõekalda käe all ruumi loomisega lähtuvalt erivajadusega kasutajatest. Tudengite ülesandeks sai kavandada omandatu põhjal näituseruum, mis arvestaks maksimaalselt erivajadusega külastajate kasutajakogemusega. Kursuse käigus õppisid tudengid mõistma kasutajakeskse disaini põhimõtteid ja looma kõiki kaasavat keskkonda. Ruumilahendused kavandati pidadades silmas ERMi näitust “Kaasav ELU”, kuhu on koondatud õppetööd ja puhkeaega toetavad vahendid, mis on mõeldud eelkõige erivajadusega inimestele.
Oma ruumiliste ettepanekute väljatöötamisel kasutasid tudengid kasutajakogemuse mõistmiseks ja edasi andmiseks VR-tehnoloogiaid, mis aitavad mõista erinevate kasutajate ruumikogemusi ja luua kaasavat keskkonda. Lähtuti põhimõttest, et ruum, mis on mugav erivajadustega inimestele, on mugav ka kõikidele teistele kasutajatele.
Projektide väljatöötamisel said tudengid tehnilist tuge paralleelselt kulgevast “Digitaalsete tehnikate” ainest, mis toimus EKA VR Laboris samuti Johanna Jõekalda juhendamisel. Kaasavast disainist käisid ainete raames kogemusi jagamas Daniel Kotsjuba (ligipääsetavus), Kärt Ojavee (materiaalsus), Artur Staškevitš (näituselahendused) ning Paco Ulman (digitehnikad). Õppetöö viidi läbi koostöös Tallinna Ülikooli “Kaasava ELU” projektiga, mida vedasid eest Tiia Artla ja Jana Kadastik.
Vaata virtuaaltuuri viie sisearhitektuuritudengi töödest.
Nüüd on valik kursuse käigus valminud tudengitöid (Laura Maria Tõru, Kätlin Lond, Triin Kampus, Anni Kõrvemaa, Viktoria Ugur) kõigile tutvumiseks väljas ERMi osalussaalis toimuval näitusel “Kaasav ELU”. Tudengitööd on esitatud puutetundlikul ekraanil virtuaaltuurina, mis juhatab näitusekülastajad läbi põnevamate ruumilahenduste ja jagab infot kaasava disaini põhimõtete rakendamise kohta sisearhitektuuris.
EKA sisearhitektuuri osakond tänab kõiki tudengite juhendamisse oma panuse andnuid ning Tallinna Ülikooli ja Eesti Rahva Muuseumi põneva koostöö eest – tegime koos väikese sammu selle poole, et tuleviku keskkonnad ja ruumid oleksid sõbralikud kõikide kasutajate vastu.
Näitus jääb avatuks 31. jaanuarini 2022, nii et seadke sammud Tartusse!
Postitas Triin Männik — Püsilink
EKA sisearhitektuuritudengite tööd ERMi näitusel “Kaasav ELU”
Kolmapäev 03 november, 2021 — Esmaspäev 31 jaanuar, 2022
Sisearhitektuur
NÄITUSELE ERMi! Sisearhitektuuri II kursuse tudengid tegelesid arhitekt Johanna Jõekalda käe all ruumi loomisega lähtuvalt erivajadusega kasutajatest. Tudengite ülesandeks sai kavandada omandatu põhjal näituseruum, mis arvestaks maksimaalselt erivajadusega külastajate kasutajakogemusega. Kursuse käigus õppisid tudengid mõistma kasutajakeskse disaini põhimõtteid ja looma kõiki kaasavat keskkonda. Ruumilahendused kavandati pidadades silmas ERMi näitust “Kaasav ELU”, kuhu on koondatud õppetööd ja puhkeaega toetavad vahendid, mis on mõeldud eelkõige erivajadusega inimestele.
Oma ruumiliste ettepanekute väljatöötamisel kasutasid tudengid kasutajakogemuse mõistmiseks ja edasi andmiseks VR-tehnoloogiaid, mis aitavad mõista erinevate kasutajate ruumikogemusi ja luua kaasavat keskkonda. Lähtuti põhimõttest, et ruum, mis on mugav erivajadustega inimestele, on mugav ka kõikidele teistele kasutajatele.
Projektide väljatöötamisel said tudengid tehnilist tuge paralleelselt kulgevast “Digitaalsete tehnikate” ainest, mis toimus EKA VR Laboris samuti Johanna Jõekalda juhendamisel. Kaasavast disainist käisid ainete raames kogemusi jagamas Daniel Kotsjuba (ligipääsetavus), Kärt Ojavee (materiaalsus), Artur Staškevitš (näituselahendused) ning Paco Ulman (digitehnikad). Õppetöö viidi läbi koostöös Tallinna Ülikooli “Kaasava ELU” projektiga, mida vedasid eest Tiia Artla ja Jana Kadastik.
Vaata virtuaaltuuri viie sisearhitektuuritudengi töödest.
Nüüd on valik kursuse käigus valminud tudengitöid (Laura Maria Tõru, Kätlin Lond, Triin Kampus, Anni Kõrvemaa, Viktoria Ugur) kõigile tutvumiseks väljas ERMi osalussaalis toimuval näitusel “Kaasav ELU”. Tudengitööd on esitatud puutetundlikul ekraanil virtuaaltuurina, mis juhatab näitusekülastajad läbi põnevamate ruumilahenduste ja jagab infot kaasava disaini põhimõtete rakendamise kohta sisearhitektuuris.
EKA sisearhitektuuri osakond tänab kõiki tudengite juhendamisse oma panuse andnuid ning Tallinna Ülikooli ja Eesti Rahva Muuseumi põneva koostöö eest – tegime koos väikese sammu selle poole, et tuleviku keskkonnad ja ruumid oleksid sõbralikud kõikide kasutajate vastu.
Näitus jääb avatuks 31. jaanuarini 2022, nii et seadke sammud Tartusse!
Postitas Triin Männik — Püsilink
22.05.2021 — 31.08.2021
Näitus RaamatukoguRUUM
Sisearhitektuur
Mida peaks kasutajale pakkuma kaasaegne raamatukoguruum, küsivad EKA sisearhitektuuri bakalaureuseõppe 3. kursuse tudengid ning pakuvad kuni 31. augustini Rahvusraamatukogus avatud näitusel välja rea ruumikontseptsioone. Näitusel esitletud tudengiprojektid on loodud õppeaine “Avalik ruum” raames, mida juhendasid Jan Skolimowski ja Hanna Karits. Avaliku ruumiga – ühiskondlikke eesmärke teenivate hoonete tähenduses – tegeletakse EKA sisearhitektuuri osakonnas igal sügissemestril, seades fookusesse ühe või teise konkreetse hoone.
Sel korral oli tähelepanu all Eesti Rahvusraamatukogu. Arhitekt Raine Karbi projekteeritud ja 1993. aastal valminud hoone läbib varsti uuenduskuuri. Tudengid mõtestasid kursuse jooksul raamatukogu hoonetüüpi laiemalt ning vaatlesid lähemalt rahvusraamatukogu fuajeed ja 5. korrust. Arendati mitmekihilisi ideid ja värskeid loovaid ruumilahendusi, mis vastaksid 21. sajandi ootustele nii inimeste vajaduste, organisatsiooni enda kui ümbritseva Tallinna kontekstis. Fookuses olid olemasoleva interjööri väärtused, valgustuse ja ruumiakustika põhitõed nii teoorias kui praktikas. Sündisid ideed raamatukogust kui loomeresidentuurist, väikesest külast, aktiivsest liikumisruumist, linnadžunglist, mälupaigast, jne.
Sisearhitekti töölaual võtab avaliku ruumi projekt ühiskondliku ruumi tähenduse, millel on füüsiline mõõde ja sotsiaalne sisu. Tänases tarbimisele kohandatud linna- ja kultuuripildis on väga oluline suhestuda igapäevaselt ruumidega, mis ei eelda rahakoti kergendamist. Kuidas on avalik ruum muutunud viimase aasta jooksul, mil mõneks ajaks suleti pea kõikide avalike ruumide uksed? Avaliku ruumi aine annab EKA sisearhitektuuri õppes võimaluse suurelt mõelda ja avaralt unistada. Erialastuudio sisuks on süveneda erinevatesse ruumitüpoloogiatesse (sh suure saali sisearhitektuuri eripäradesse) ja kriitiliselt mõtestada nende toimimist kaasaaegses ja tulevases aeg-ruumis. Semestri käigus suhestuvad tudengid ühe konkreetse avaliku hoonega, otsides seoseid hoone arhitektuuri, linnaehitusliku konteksti ning uute kaasaegsete kasutajatega. Ühe semestri mõttetöö tulemustest on kuni augusti lõpuni kutsutud osa saama kõik Rahvusraamatukogu külastajad.
Näituse valmimisel osalesid:
EKA sisearhitektuuri osakonna 3. kursuse tudengid
Germo Ausin, Silvia Ingver, Sanna-Betty Jaanimaa, Marie Jõgi, Regina Kaasik, Ann-Katriin Kelder, Kertu Kuusemets, Kristiina Püü, Celine-Cathy Raaga, Grete-Loviis Saar, Loviise Talvaru, Linda-Maria Urke
Juhendajad: Jan Skolimowski, Hanna Karits
Näituse koostajad: EKA sisearhitektuuriosakond, Ann-Katriin Kelder, Grete Tiigiste
Kujundaja: Stella Skulatšjova
Täname: Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti Kunstiakadeemia
Postitas Triin Männik — Püsilink
Näitus RaamatukoguRUUM
Laupäev 22 mai, 2021 — Teisipäev 31 august, 2021
Sisearhitektuur
Mida peaks kasutajale pakkuma kaasaegne raamatukoguruum, küsivad EKA sisearhitektuuri bakalaureuseõppe 3. kursuse tudengid ning pakuvad kuni 31. augustini Rahvusraamatukogus avatud näitusel välja rea ruumikontseptsioone. Näitusel esitletud tudengiprojektid on loodud õppeaine “Avalik ruum” raames, mida juhendasid Jan Skolimowski ja Hanna Karits. Avaliku ruumiga – ühiskondlikke eesmärke teenivate hoonete tähenduses – tegeletakse EKA sisearhitektuuri osakonnas igal sügissemestril, seades fookusesse ühe või teise konkreetse hoone.
Sel korral oli tähelepanu all Eesti Rahvusraamatukogu. Arhitekt Raine Karbi projekteeritud ja 1993. aastal valminud hoone läbib varsti uuenduskuuri. Tudengid mõtestasid kursuse jooksul raamatukogu hoonetüüpi laiemalt ning vaatlesid lähemalt rahvusraamatukogu fuajeed ja 5. korrust. Arendati mitmekihilisi ideid ja värskeid loovaid ruumilahendusi, mis vastaksid 21. sajandi ootustele nii inimeste vajaduste, organisatsiooni enda kui ümbritseva Tallinna kontekstis. Fookuses olid olemasoleva interjööri väärtused, valgustuse ja ruumiakustika põhitõed nii teoorias kui praktikas. Sündisid ideed raamatukogust kui loomeresidentuurist, väikesest külast, aktiivsest liikumisruumist, linnadžunglist, mälupaigast, jne.
Sisearhitekti töölaual võtab avaliku ruumi projekt ühiskondliku ruumi tähenduse, millel on füüsiline mõõde ja sotsiaalne sisu. Tänases tarbimisele kohandatud linna- ja kultuuripildis on väga oluline suhestuda igapäevaselt ruumidega, mis ei eelda rahakoti kergendamist. Kuidas on avalik ruum muutunud viimase aasta jooksul, mil mõneks ajaks suleti pea kõikide avalike ruumide uksed? Avaliku ruumi aine annab EKA sisearhitektuuri õppes võimaluse suurelt mõelda ja avaralt unistada. Erialastuudio sisuks on süveneda erinevatesse ruumitüpoloogiatesse (sh suure saali sisearhitektuuri eripäradesse) ja kriitiliselt mõtestada nende toimimist kaasaaegses ja tulevases aeg-ruumis. Semestri käigus suhestuvad tudengid ühe konkreetse avaliku hoonega, otsides seoseid hoone arhitektuuri, linnaehitusliku konteksti ning uute kaasaegsete kasutajatega. Ühe semestri mõttetöö tulemustest on kuni augusti lõpuni kutsutud osa saama kõik Rahvusraamatukogu külastajad.
Näituse valmimisel osalesid:
EKA sisearhitektuuri osakonna 3. kursuse tudengid
Germo Ausin, Silvia Ingver, Sanna-Betty Jaanimaa, Marie Jõgi, Regina Kaasik, Ann-Katriin Kelder, Kertu Kuusemets, Kristiina Püü, Celine-Cathy Raaga, Grete-Loviis Saar, Loviise Talvaru, Linda-Maria Urke
Juhendajad: Jan Skolimowski, Hanna Karits
Näituse koostajad: EKA sisearhitektuuriosakond, Ann-Katriin Kelder, Grete Tiigiste
Kujundaja: Stella Skulatšjova
Täname: Eesti Rahvusraamatukogu, Eesti Kunstiakadeemia
Postitas Triin Männik — Püsilink
22.05.2021 — 05.06.2021
NÄITUS “Lugu püsivusest: elu kahanemisega Ida-Virumaal”
Arhitektuuriteaduskond
EKA sisearhitektuuri ja urbanistika osakondade magistrandid esitlevad KohtlaJärve Põlevkivimuuseumi Valges Saalis Ida-Virumaa elamisruume käsitlevaid projekte. Ida-Virumaa maastikud, sulamina inimese planeeritust ja looduslikust, kannavad endas lootust. Vaatamata sellele, et nende tulevik erineb neile plaanitust, on see siiski elamisväärne – keskkond, mis kohaneb oma tegelikule olukorrale, kujundades seeläbi oma uut lugu. EKA sisearhitektuuri ja urbanistika tudengid uurisid, kuidas eriilmelised elamiskogemused võivad olla ühenduses ehitatud keskkonna juhitud kahanemise ning strateegilise kokkutõmbamisega.
Valge Saali põnevas interjööris on väljas installatsioonid, joonistused, fotod, mis läbi erinevate vaatenurkade käsitlevad selliseid kahanevas keskkonnas elamisega seonduvaid teemasid nagu säilitamine, metsikustamine ja tühjuse võlu.
Tudengeid juhendasid Keiti Kljavin, Kristi Grišakov, Laura Linsi ja Mariann Drell.
Me täname: Eesti Kultuurkapital.
RUS
История о стойкости: жизнь на фоне упадка в Ида-Вирумаа
Магистры из Эстонской Художественной Академии дизайна интерьера и урбанизма представят проекты жилых пространств Ида-Вирумаа в Белом зале Музея Сланца в Кохтла-Ярве. Ландшафты округа Ида-Вирумаа, как сплав человеческого планирования и природы, несут надежду. Несмотря на то, что их будущее отличается от того, что они планировали, оно все еще пригодно для жизни – среда, которая адаптируется к их реальной ситуации, тем самым формируя их новую историю. Студенты, изучающие архитектуру интерьера и урбанизм в EKA, изучали, как разнообразный жизненный опыт может быть связан с усадкой застроенной среды и стратегической усадкой. В увлекательном интерьере Белого зала представлены наружные инсталляции, рисунки, фотографии, которые с разных точек зрения затрагивают темы, связанные с жизнью в сокращающейся среде, такие как сохранение, дикость и очарование пустоты. Наставниками студентов были Кейти Клявин, Кристи Гришакова, Лаура Линси и Марианн Дрелл.
_________
Toimumispaik
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi Valge Saal (Tuuslari 18a, Kohtla-Järve linn, IdaVirumaa)
Toimumisaeg
22.05 – 05.06.2021
Avamine 21.05 kell 16:00
Lahtiolekuajad
T-R 12-18
L 10-16
_______________
Osalejad
Mira Samonig, Mirell Ülle, Janosh Heydorn, Alexander Nenenko, Juss Heinsalu, Ardo Hiiuväin, Triin Juhanson, Veera Gontšugova, Eeros Lees, Þórhildur Guðmundsdóttir, Daria Khrystych, Fernanda Ayala Torres, Semele Kari (Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri ja urbanistika osakondade magistrandid)
Участники
Мира Самониг, Мирелл Юлле, Янош Хейдорн, Александр Нененко, Сэм Хайнсалу, Ардо Хиювяйн, Трин Юхансон, Вера Гончугова, Эерос Лис, Жорильдур Гудмундсдоттир, Дарья Кристич, Фернанда Айала Торрес, Семеле Кари (магистры кафедры дизайна интерьера и урбанистики Эстонской Художественной Академии )
___________________
Näituse kujundus
Mirell Ülle, Juss Heinsalu, Ardo Hiiuväin, Veera Gontšugova, Eeros Lees, Semele Kari (EKA sisearhitektuuri osakonna 1. kursuse magistrandid)
Дизайн выставки
Мирелл Юлле, Сэм Хайнсалу, Ардо Хиювяйн, Вера Гончугова, Ээрос Лис, Семела Кари (магистры первого курса дизайна интерьера Эстонской Художественной Академии)
Postitas Triin Männik — Püsilink
NÄITUS “Lugu püsivusest: elu kahanemisega Ida-Virumaal”
Laupäev 22 mai, 2021 — Laupäev 05 juuni, 2021
Arhitektuuriteaduskond
EKA sisearhitektuuri ja urbanistika osakondade magistrandid esitlevad KohtlaJärve Põlevkivimuuseumi Valges Saalis Ida-Virumaa elamisruume käsitlevaid projekte. Ida-Virumaa maastikud, sulamina inimese planeeritust ja looduslikust, kannavad endas lootust. Vaatamata sellele, et nende tulevik erineb neile plaanitust, on see siiski elamisväärne – keskkond, mis kohaneb oma tegelikule olukorrale, kujundades seeläbi oma uut lugu. EKA sisearhitektuuri ja urbanistika tudengid uurisid, kuidas eriilmelised elamiskogemused võivad olla ühenduses ehitatud keskkonna juhitud kahanemise ning strateegilise kokkutõmbamisega.
Valge Saali põnevas interjööris on väljas installatsioonid, joonistused, fotod, mis läbi erinevate vaatenurkade käsitlevad selliseid kahanevas keskkonnas elamisega seonduvaid teemasid nagu säilitamine, metsikustamine ja tühjuse võlu.
Tudengeid juhendasid Keiti Kljavin, Kristi Grišakov, Laura Linsi ja Mariann Drell.
Me täname: Eesti Kultuurkapital.
RUS
История о стойкости: жизнь на фоне упадка в Ида-Вирумаа
Магистры из Эстонской Художественной Академии дизайна интерьера и урбанизма представят проекты жилых пространств Ида-Вирумаа в Белом зале Музея Сланца в Кохтла-Ярве. Ландшафты округа Ида-Вирумаа, как сплав человеческого планирования и природы, несут надежду. Несмотря на то, что их будущее отличается от того, что они планировали, оно все еще пригодно для жизни – среда, которая адаптируется к их реальной ситуации, тем самым формируя их новую историю. Студенты, изучающие архитектуру интерьера и урбанизм в EKA, изучали, как разнообразный жизненный опыт может быть связан с усадкой застроенной среды и стратегической усадкой. В увлекательном интерьере Белого зала представлены наружные инсталляции, рисунки, фотографии, которые с разных точек зрения затрагивают темы, связанные с жизнью в сокращающейся среде, такие как сохранение, дикость и очарование пустоты. Наставниками студентов были Кейти Клявин, Кристи Гришакова, Лаура Линси и Марианн Дрелл.
_________
Toimumispaik
Kohtla-Järve Põlevkivimuuseumi Valge Saal (Tuuslari 18a, Kohtla-Järve linn, IdaVirumaa)
Toimumisaeg
22.05 – 05.06.2021
Avamine 21.05 kell 16:00
Lahtiolekuajad
T-R 12-18
L 10-16
_______________
Osalejad
Mira Samonig, Mirell Ülle, Janosh Heydorn, Alexander Nenenko, Juss Heinsalu, Ardo Hiiuväin, Triin Juhanson, Veera Gontšugova, Eeros Lees, Þórhildur Guðmundsdóttir, Daria Khrystych, Fernanda Ayala Torres, Semele Kari (Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri ja urbanistika osakondade magistrandid)
Участники
Мира Самониг, Мирелл Юлле, Янош Хейдорн, Александр Нененко, Сэм Хайнсалу, Ардо Хиювяйн, Трин Юхансон, Вера Гончугова, Эерос Лис, Жорильдур Гудмундсдоттир, Дарья Кристич, Фернанда Айала Торрес, Семеле Кари (магистры кафедры дизайна интерьера и урбанистики Эстонской Художественной Академии )
___________________
Näituse kujundus
Mirell Ülle, Juss Heinsalu, Ardo Hiiuväin, Veera Gontšugova, Eeros Lees, Semele Kari (EKA sisearhitektuuri osakonna 1. kursuse magistrandid)
Дизайн выставки
Мирелл Юлле, Сэм Хайнсалу, Ардо Хиювяйн, Вера Гончугова, Ээрос Лис, Семела Кари (магистры первого курса дизайна интерьера Эстонской Художественной Академии)
Postitas Triin Männik — Püsilink
27.11.2020
Juss Heinsalu kunstnikuvestlus reedel, 27. novembril EKA Galeriis
Galerii
Olete oodatud kuulama Juss Heinsalu kunstnikuvestlust isikunäitusel “AL₂SI₂O₅(OH)₄” 27. novembril, kell 12.
Vestlust viib läbi ehte-ja sepakunsti osakonnajuhataja Piret Hirv. Räägitakse loomeprotsessist ja laiemalt materjalipõhisest kunstist.
Juss Heinsalu on õppinud Eesti Kunstiakadeemias keraamikat ning omandanud vabade kunstide magistri NSCAD Ülikoolis Kanadas. Igapäevaselt tegeleb Heinsalu materjalipõhise loome- ja uurimistööga. Sügisel alustas ta täiendõpinguid EKA sisearhitektuuri osakonnas. Eelnevalt on ta osalenud aktiivselt erialastes projektides ja näitustel mitmel pool Euroopas ning Põhja-Ameerikas.
Näitus “Al₂Si₂O₅(OH)₄” on avatud kuni 28. novembrini.
Rohkem infot SIIT.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Juss Heinsalu kunstnikuvestlus reedel, 27. novembril EKA Galeriis
Reede 27 november, 2020
Galerii
Olete oodatud kuulama Juss Heinsalu kunstnikuvestlust isikunäitusel “AL₂SI₂O₅(OH)₄” 27. novembril, kell 12.
Vestlust viib läbi ehte-ja sepakunsti osakonnajuhataja Piret Hirv. Räägitakse loomeprotsessist ja laiemalt materjalipõhisest kunstist.
Juss Heinsalu on õppinud Eesti Kunstiakadeemias keraamikat ning omandanud vabade kunstide magistri NSCAD Ülikoolis Kanadas. Igapäevaselt tegeleb Heinsalu materjalipõhise loome- ja uurimistööga. Sügisel alustas ta täiendõpinguid EKA sisearhitektuuri osakonnas. Eelnevalt on ta osalenud aktiivselt erialastes projektides ja näitustel mitmel pool Euroopas ning Põhja-Ameerikas.
Näitus “Al₂Si₂O₅(OH)₄” on avatud kuni 28. novembrini.
Rohkem infot SIIT.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
14.09.2020 — 20.09.2020
Välknäitus “ISTE” Disainiööl
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
14. septembril kell 17.45 avavad sisearhitektuuri ja arhitektuuri osakond Põhjala tehases (Marati 5) ühiselt viimase kolme aasta esmakursuslaste kontseptsioonitoolide ja -pinkide välknäituse “ISTE”, mis kuulub kuni pühapäevani kestva Disainiöö programmi.
Prototüüp-istmed on valminud erialaprojekti “Istemööbel” käigus. Mööblimaailma ust paotav õppeülesanne lubab tudengil kasutada vaid väikest tükki vineeri, puupulki ja liimi, ent ise valmis ehitatav tulemus peab kandma oma autori keharaskust. Kuidas habras/õhuke materjal vastupidavaks muuta? Milline on minimaalne materjalikogus, mis inimkeha kannab? Kursust on viimasel kolmel aastal juhendanud disainer ja arhitekt Ilkka Suppanen, Aalto Ülikooli õppejõud Martin Relander ning arhitekt, disainer ja õppejõud Yrjö Wiherheimo, EKA puutöökojas toetab tudengeid meister Avo Tragel.
Avamisele on teretulnud kõik, näitus on avatud 15.-20. septembrini 2020. Lahtiolekuajad: T-L 12-20, P 12-18.
Rohkem infot siit.
Postitas Triin Männik — Püsilink
Välknäitus “ISTE” Disainiööl
Esmaspäev 14 september, 2020 — Pühapäev 20 september, 2020
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
14. septembril kell 17.45 avavad sisearhitektuuri ja arhitektuuri osakond Põhjala tehases (Marati 5) ühiselt viimase kolme aasta esmakursuslaste kontseptsioonitoolide ja -pinkide välknäituse “ISTE”, mis kuulub kuni pühapäevani kestva Disainiöö programmi.
Prototüüp-istmed on valminud erialaprojekti “Istemööbel” käigus. Mööblimaailma ust paotav õppeülesanne lubab tudengil kasutada vaid väikest tükki vineeri, puupulki ja liimi, ent ise valmis ehitatav tulemus peab kandma oma autori keharaskust. Kuidas habras/õhuke materjal vastupidavaks muuta? Milline on minimaalne materjalikogus, mis inimkeha kannab? Kursust on viimasel kolmel aastal juhendanud disainer ja arhitekt Ilkka Suppanen, Aalto Ülikooli õppejõud Martin Relander ning arhitekt, disainer ja õppejõud Yrjö Wiherheimo, EKA puutöökojas toetab tudengeid meister Avo Tragel.
Avamisele on teretulnud kõik, näitus on avatud 15.-20. septembrini 2020. Lahtiolekuajad: T-L 12-20, P 12-18.
Rohkem infot siit.
Postitas Triin Männik — Püsilink
17.12.2019 — 20.12.2019
Näitus merekonteineris: ELURUUM + LAMBAVILL
Sisearhitektuur
Teisipäeval 17.12 kell 19 avatakse Eesti Kunstiakadeemia ees olevas merekonteineris näitus ELURUUM + LAMBAVILL, kus saab näha sisearhitektuuri ja tekstiilidisaini osakonna koostööna eriala-projektide Eluruum ja Eksperimentaaltekstiil raames valminud töid.
Algaval aastal täitub merekonteineri kasutuselevõtust 50 aastat. EKA sisearhitektuuri 2. kursuse ELURUUMI erialaprojekt keskendub konteinerile kui minimaalsele elamismudelile. ELURUUMI kursuse idee on mõtestada elamise ruumi. Mis on kodu ja milline peaks olema hea eluruum, kui lähtekohaks on kindlate mõõtudega raamistik?
Tudengid on valinud fiktiivseks tellijaks ühe tuntud inimese, kellele eluruum projekteerida. Lähtudes avalikust infost analüüsiti tellija eluviisi iseärasusi, koostati ruumiprogramm ja loodi disainikontseptsioon valitud asukohta Põhja-Tallinna linnaruumis.
Lisaks keskendus ühisprojekt LAMBAVILLA kui taastuva jääkmaterjali kasutusele interjööris. Disainiteaduskonna tudengitega koostöös otsiti villale rakendust merekonteineri atmosfääri parandamiseks ning lahendati interjööri sobiv ruumi- või sisustuselement.
Konteineri installatsioon on inspireeritud ühest villakasutuse ideest. Väljapanek võtab kokku kursusel tehtu ja pakub installatiivset ruumikogemust konteineris.
Tudengid: Germo Ausin, Silvia Ingver, Sanna-Betty Jaanimaa, Marie Jõgi, Regina Kaasik, Ann Katriin Kelder, Elin Kenzie Kornav, Kertu Kuusemets, Kristiina Püü, Celine-Cathy Raaga, Hannele Saagpakk, Grete-Loviis Saar, Linda Zupping, Loviise Talvaru, Linda-Maria Urke, Alessandra Sanna, Marleen Helimets, Mihkel Arold, Zane Shumeiko
Tellijad: Kersti Kaljulaid, Kalev Mark Kostabi, Lenna Kuurmaa, Kerli Kõiv, Ivo Linna, Erik Orgu, Jaan Pehk, Rein Pill, Mirtel Pohla, Tuuli Roosma, Tom-Olaf Urb (Reket), Erkki-Sven Tüür, Keanu Reeves, Kanye West
Juhendajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla, Eve Komp, Liina-Liis Pihu, Katrin Kabun, Jüri Kermik
Näitus jääb konteineris avatuks kuni 20.12.2019.
Postitas Mart Vainre — Püsilink
Näitus merekonteineris: ELURUUM + LAMBAVILL
Teisipäev 17 detsember, 2019 — Reede 20 detsember, 2019
Sisearhitektuur
Teisipäeval 17.12 kell 19 avatakse Eesti Kunstiakadeemia ees olevas merekonteineris näitus ELURUUM + LAMBAVILL, kus saab näha sisearhitektuuri ja tekstiilidisaini osakonna koostööna eriala-projektide Eluruum ja Eksperimentaaltekstiil raames valminud töid.
Algaval aastal täitub merekonteineri kasutuselevõtust 50 aastat. EKA sisearhitektuuri 2. kursuse ELURUUMI erialaprojekt keskendub konteinerile kui minimaalsele elamismudelile. ELURUUMI kursuse idee on mõtestada elamise ruumi. Mis on kodu ja milline peaks olema hea eluruum, kui lähtekohaks on kindlate mõõtudega raamistik?
Tudengid on valinud fiktiivseks tellijaks ühe tuntud inimese, kellele eluruum projekteerida. Lähtudes avalikust infost analüüsiti tellija eluviisi iseärasusi, koostati ruumiprogramm ja loodi disainikontseptsioon valitud asukohta Põhja-Tallinna linnaruumis.
Lisaks keskendus ühisprojekt LAMBAVILLA kui taastuva jääkmaterjali kasutusele interjööris. Disainiteaduskonna tudengitega koostöös otsiti villale rakendust merekonteineri atmosfääri parandamiseks ning lahendati interjööri sobiv ruumi- või sisustuselement.
Konteineri installatsioon on inspireeritud ühest villakasutuse ideest. Väljapanek võtab kokku kursusel tehtu ja pakub installatiivset ruumikogemust konteineris.
Tudengid: Germo Ausin, Silvia Ingver, Sanna-Betty Jaanimaa, Marie Jõgi, Regina Kaasik, Ann Katriin Kelder, Elin Kenzie Kornav, Kertu Kuusemets, Kristiina Püü, Celine-Cathy Raaga, Hannele Saagpakk, Grete-Loviis Saar, Linda Zupping, Loviise Talvaru, Linda-Maria Urke, Alessandra Sanna, Marleen Helimets, Mihkel Arold, Zane Shumeiko
Tellijad: Kersti Kaljulaid, Kalev Mark Kostabi, Lenna Kuurmaa, Kerli Kõiv, Ivo Linna, Erik Orgu, Jaan Pehk, Rein Pill, Mirtel Pohla, Tuuli Roosma, Tom-Olaf Urb (Reket), Erkki-Sven Tüür, Keanu Reeves, Kanye West
Juhendajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla, Eve Komp, Liina-Liis Pihu, Katrin Kabun, Jüri Kermik
Näitus jääb konteineris avatuks kuni 20.12.2019.
Postitas Mart Vainre — Püsilink
20.09.2019
Arhitektid ja puitmajatootjad asuvad arendama digitaalset koostööd
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
Sel reedel, 20. septembril saavad Eesti Arhitektuurikeskuses kokku arhitektid, disainerid, puitmajatootjad ja digiehituse eksperdid, et leida uudseid lahendusi senistele kitsaskohtadele Eesti puitmaja sektori arengus.
Ürituse ellu toojateks on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Eesti Kunstiakadeemia ja Eesti Arhitektuurikeskus. Koostöös Garage48-ga valmistatakse üritusel ette ideed, mida Future of Wood arendusnädalavahetusel juba esmasteks prototüüpideks ehitada.
“Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eesmärk on tõsta ehitussektori tootlikkust ning kõige mõjuvamad vahendid selleks on ehitusprotsessi digitaliseerimine ja võimalikult paljude tegevuste viimine platsilt tehasesse. Viimase osas on puitmajade sektor tubli teenäitaja, mida ilmestab juba ligi kümme aastat kestnud järjepidev tootmis- ja ekspordimahtude kasv. Järgmise arenguhüppe saavutamise eelduseks on riigi ja sektori tihe koostöö – antud üritus on hea võimalus seda koostööd edendada.
“Future of Wood” häkatoni eelüritusel tahame konkretiseerida need kitsaskohad, mis takistavad tehastes toodetud majade arengut Eestis. Loodame sellest üritusest saada häid ideid, mida saaksime juba 4. oktoobril algaval häkatonil prototüüpida või mõne muu tegevuse raames lahendama hakata,” kommenteerib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi Digitaalehituse valdkonnajuht Jaan Saar.
Eesti Kunstiakadeemia vanemteadur Renee Puusepp sõnul on ehitussektor killustatud ning selle parandamiseks peab muutuma nii haridussüsteem kui ka tööstus ning tarneahelad. “Eelkõige on tarvis praegused ressursinõudlikud ja keskkonda kahjustavad ehitustehnoloogiad ja -meetodid asendada loodussõbralike ja jätkusuutlike alternatiividega. Puit on äärmiselt sobilik materjal, millele abil vähendada Eesti ehitussektori süsinikujalajälge. Selleks näeme vajadust välja töötada puidupõhine teenuse- ja tarneahel hoonete kavandamisest, tootmise ja halduseni. ”
Kitsaskohtade leidmisele ja ideedega töötamisele aitavad kaasa mentorid Eesti Kunstiakadeemiast, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist ning ettevõtetest nagu Harmet, Welement ja Kodasema. Päeva modereerib Startup Estonia juht Maarika Truu.
Lisainfo ja üritusele registreerumine.
Kadri Kõivik
Garage48 Future of Wood projektijuht
kadri@garage48.org
+37256698471
Postitas Mart Vainre — Püsilink
Arhitektid ja puitmajatootjad asuvad arendama digitaalset koostööd
Reede 20 september, 2019
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
Sel reedel, 20. septembril saavad Eesti Arhitektuurikeskuses kokku arhitektid, disainerid, puitmajatootjad ja digiehituse eksperdid, et leida uudseid lahendusi senistele kitsaskohtadele Eesti puitmaja sektori arengus.
Ürituse ellu toojateks on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Eesti Kunstiakadeemia ja Eesti Arhitektuurikeskus. Koostöös Garage48-ga valmistatakse üritusel ette ideed, mida Future of Wood arendusnädalavahetusel juba esmasteks prototüüpideks ehitada.
“Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi eesmärk on tõsta ehitussektori tootlikkust ning kõige mõjuvamad vahendid selleks on ehitusprotsessi digitaliseerimine ja võimalikult paljude tegevuste viimine platsilt tehasesse. Viimase osas on puitmajade sektor tubli teenäitaja, mida ilmestab juba ligi kümme aastat kestnud järjepidev tootmis- ja ekspordimahtude kasv. Järgmise arenguhüppe saavutamise eelduseks on riigi ja sektori tihe koostöö – antud üritus on hea võimalus seda koostööd edendada.
“Future of Wood” häkatoni eelüritusel tahame konkretiseerida need kitsaskohad, mis takistavad tehastes toodetud majade arengut Eestis. Loodame sellest üritusest saada häid ideid, mida saaksime juba 4. oktoobril algaval häkatonil prototüüpida või mõne muu tegevuse raames lahendama hakata,” kommenteerib Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi Digitaalehituse valdkonnajuht Jaan Saar.
Eesti Kunstiakadeemia vanemteadur Renee Puusepp sõnul on ehitussektor killustatud ning selle parandamiseks peab muutuma nii haridussüsteem kui ka tööstus ning tarneahelad. “Eelkõige on tarvis praegused ressursinõudlikud ja keskkonda kahjustavad ehitustehnoloogiad ja -meetodid asendada loodussõbralike ja jätkusuutlike alternatiividega. Puit on äärmiselt sobilik materjal, millele abil vähendada Eesti ehitussektori süsinikujalajälge. Selleks näeme vajadust välja töötada puidupõhine teenuse- ja tarneahel hoonete kavandamisest, tootmise ja halduseni. ”
Kitsaskohtade leidmisele ja ideedega töötamisele aitavad kaasa mentorid Eesti Kunstiakadeemiast, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist ning ettevõtetest nagu Harmet, Welement ja Kodasema. Päeva modereerib Startup Estonia juht Maarika Truu.
Lisainfo ja üritusele registreerumine.
Kadri Kõivik
Garage48 Future of Wood projektijuht
kadri@garage48.org
+37256698471
Postitas Mart Vainre — Püsilink
09.09.2019
Sisearhitektuuri aasta esimene avatud loeng: dr JAMES CAREY
Sisearhitektuur
Esmaspäeval, 9. septembril kell 16.00 toimub EKA sisearhitektuuri osakonna kutsel kolmanda korruse avatud alal (A300) kunstniku ja RMIT ülikooli lektori dr JAMES CAREY avatud loeng „becoming [in]determinate: from specificity to responsiveness, from site to situation”.
James Carey elab ja töötab Melbourne´is, Austraalias. Jamesile on omane uudishimu ruumi muutumise protsesside, aja ja kestuse mõistete vastu ning ta uurib protsessipõhiseid sekkumisi hüljatud hoonetes ja galeriiruumides, ajades tolmu tekkimise jälgi ja jäädvustades ruumides üle jäävat.
Oma ettekandes räägib James kohaspetsiifikast ning kestuse mõistest ajalise, materiaalse ja ruumilise praktika kaudu. Lisaks avab ta publikule ka oma käimasolevat loomingulist uurimistööd, mis keskendub eelkõige Detroiti ja Hamtramcki linnadele USAs ning tutvustab oma 2019. aasta Oslo arhitektuuritriennaaliks valmivat projekti.
Rohkem informatsiooni James Carey tegemiste kohta: jamescarey.com.au
Loeng on inglise keeles ja tasuta.
Kõik on oodatud! Head uut õppeaastat!
Postitas Mart Vainre — Püsilink
Sisearhitektuuri aasta esimene avatud loeng: dr JAMES CAREY
Esmaspäev 09 september, 2019
Sisearhitektuur
Esmaspäeval, 9. septembril kell 16.00 toimub EKA sisearhitektuuri osakonna kutsel kolmanda korruse avatud alal (A300) kunstniku ja RMIT ülikooli lektori dr JAMES CAREY avatud loeng „becoming [in]determinate: from specificity to responsiveness, from site to situation”.
James Carey elab ja töötab Melbourne´is, Austraalias. Jamesile on omane uudishimu ruumi muutumise protsesside, aja ja kestuse mõistete vastu ning ta uurib protsessipõhiseid sekkumisi hüljatud hoonetes ja galeriiruumides, ajades tolmu tekkimise jälgi ja jäädvustades ruumides üle jäävat.
Oma ettekandes räägib James kohaspetsiifikast ning kestuse mõistest ajalise, materiaalse ja ruumilise praktika kaudu. Lisaks avab ta publikule ka oma käimasolevat loomingulist uurimistööd, mis keskendub eelkõige Detroiti ja Hamtramcki linnadele USAs ning tutvustab oma 2019. aasta Oslo arhitektuuritriennaaliks valmivat projekti.
Rohkem informatsiooni James Carey tegemiste kohta: jamescarey.com.au
Loeng on inglise keeles ja tasuta.
Kõik on oodatud! Head uut õppeaastat!
Postitas Mart Vainre — Püsilink