AksessuaaridisainAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineArhitektuuriteaduskondAvatud akadeemiaDesign and Technology FuturesDisainiteaduskondDoktorikoolDoktorikoolEhte- ja sepakunstErialadERKI MoeshowFotograafiaGaleriiGraafikaGraafiline disainHaldusosakond ja töökojadInstallatsioon ja skulptuurIT osakondJätkusuutliku disaini laborJoonistamineKaasaegne kunstKeraamikaKlaasKommunikatsiooniosakondKunstiharidusKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMaalMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineÕppeosakondRaamatukoguRahandusosakondRektoraatSisearhitektuurStsenograafiaTasapinnaliste tehnoloogiate tehnokeskusTeadus- ja arendusosakondTegevuskunstTekstiilidisainTootedisainTugistruktuuridÜliõpilasesindusUncategorizedUrbanistikaUusmeediaVabade kunstide teaduskondVälissuhete osakond
Rubriik: Sisearhitektuur
18.09.2015
Sisearhitektuuri osakonna metsaraamatukogu RUUP avamine
Sisearhitektuur
RMK ja Eesti Kunstiakadeemia kutsuvad sind endaga koos metsistuma reedel, 18. septembril.
Avame pidulikult metsa kõlakojad ehk EKA sisearhitektuuri tudengite loodud metsaraamatukogu.
Üritus algab kell 14 RMK Pähni looduskeskuse juurest.
Avatud on sisearhitektuuritudengite metsaraamatukogu kavandite näitus ning lisaks õnnistame sisse RMK Pähni looduskeskuse väliõppeklassi.
Postitas Anu Piirisild — Püsilink
Sisearhitektuuri osakonna metsaraamatukogu RUUP avamine
Reede 18 september, 2015
Sisearhitektuur
RMK ja Eesti Kunstiakadeemia kutsuvad sind endaga koos metsistuma reedel, 18. septembril.
Avame pidulikult metsa kõlakojad ehk EKA sisearhitektuuri tudengite loodud metsaraamatukogu.
Üritus algab kell 14 RMK Pähni looduskeskuse juurest.
Avatud on sisearhitektuuritudengite metsaraamatukogu kavandite näitus ning lisaks õnnistame sisse RMK Pähni looduskeskuse väliõppeklassi.
Postitas Anu Piirisild — Püsilink
09.04.2015 — 21.05.2015
Kunstiakadeemia sisearhitektuuri tudengid jagavad RMK hoones lennukaid ideid pesakastide valmistamiseks
Sisearhitektuur
Neljapäeval, 9. aprillil kell 16.00 avavad Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna esimese kursuse üliõpilased RMK (Riigimetsa Majandamise Keskus) Tallinna kontori aatriumis pesakastide näituse “13 tihast”. Näituselt saab valida meelepärase linnumajakese skeemi ning ise selle järgi kevadekuulutajatele pesakast meisterdada.
Pesakastid disainiti ja valmistati esimese praktilise kursusetöö raames selle õppeaasta sügissemestril. Tudengitel tuli välja valida nii tiivuline lemmik, kes kasti võiks pesitsema asuda, kui ka kasti materjal. Traditsioonilisema saematerjali kõrval võeti kasutusele ka betoon ja painutatud vineer. Enamik kaste on disainitud tihase pesitsemiskohana.
“Mitme töö puhul üllatas mind nii lahenduse tehniline kvaliteet kui ka objekti välimus. Arvestades, et paljude jaoks oli esimene kogemus puutuda kokku nii puutöö kui ka disainiga, on tulemus väga hea,” arvab sisearhitektuuri osakonna professor Hannes Praks ja lisab:
“Käesoleval semestril disainib sama kursus avalikku kasutamisse mõeldud onn-raamatukogu, kuid enamikul tudengitest puudub varasem projekteerimise ja ruumilise vormi loomise kogemus. Seepärast oli linnumajade kavandamine ja ehitamine hea soojendusring enne inimesele mõeldud suuremat sorti kasti projekteerimist.”
Kursust juhendasid Derelict Furniture disainerid Ahti Grünberg ja Tõnis Kalve. Konsultandina käis tudengitega kohtumas Fred Jüssi. Näitusel on eksponeeritud ka zooloog Tiit Hundi linnufotod koos lühikeste kirjeldustega selle kohta, milliseid elukohti need liigid eelistavad.
Külastajad saavad näituselt kaasa võtta endale meelepärase linnumaja projektikavandi ning selle järgi ise kevadekuulutajatele kodud meisterdada. Tiit Hundi sõnul on Eestis linnuliike, kes pesakastides elavad, ligi kolmkümmend ning kuigi kaste võib üles seada aastaringselt, on parim aeg selleks siiski aprill ja mai.
“Jooniste jagamises on midagi kaasaegset. Muusikatööstuses ei püüa samuti alustavad ansamblid enam iga hinna eest esmaseks kuulamiseks CD-d müüa, vaid pigem on kõik netist tasuta saadaval. Seetõttu tundub ka sisearhitektuuri tudengite puhul vaba jagamine tunduvalt mõistlikum, kui esmase loomingu kramplik patendiga kaitsmine. Tulu tuleb hiljem ja kuskilt mujalt,“ kommenteerib Praks tasuta majaprojekti jagamist.
Näitus „13 tihast“ on RMK Tallinna kontori aatriumis (Toompuiestee 24) avatud 9. aprillist kuni 21. maini, esmaspäevast reedeni kell 9-18. Näitus on kõigile tasuta.
Näituse infograafika kujundas Mariana Hint.
Pressikontaktid:
Solveig Jahnke
Kommunikatsioonijuht
Eesti Kunstiakadeemia
solveig.jahnke ät artun.ee
Tel +372 6267 111
Mob +372 5626 4949
Hannes Praks
sisearhitektuuri osakonna juhataja
Eesti Kunstiakadeemia
hannes.praks ät artun.ee
Katre Ratassepp
RMK kommunikatsiooniosakonna juhataja
Tel 676 7033, 509 6650
katre.ratassepp ät rmk.ee
www.rmk.ee
Postitas Solveig Jahnke — Püsilink
Kunstiakadeemia sisearhitektuuri tudengid jagavad RMK hoones lennukaid ideid pesakastide valmistamiseks
Neljapäev 09 aprill, 2015 — Neljapäev 21 mai, 2015
Sisearhitektuur
Neljapäeval, 9. aprillil kell 16.00 avavad Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna esimese kursuse üliõpilased RMK (Riigimetsa Majandamise Keskus) Tallinna kontori aatriumis pesakastide näituse “13 tihast”. Näituselt saab valida meelepärase linnumajakese skeemi ning ise selle järgi kevadekuulutajatele pesakast meisterdada.
Pesakastid disainiti ja valmistati esimese praktilise kursusetöö raames selle õppeaasta sügissemestril. Tudengitel tuli välja valida nii tiivuline lemmik, kes kasti võiks pesitsema asuda, kui ka kasti materjal. Traditsioonilisema saematerjali kõrval võeti kasutusele ka betoon ja painutatud vineer. Enamik kaste on disainitud tihase pesitsemiskohana.
“Mitme töö puhul üllatas mind nii lahenduse tehniline kvaliteet kui ka objekti välimus. Arvestades, et paljude jaoks oli esimene kogemus puutuda kokku nii puutöö kui ka disainiga, on tulemus väga hea,” arvab sisearhitektuuri osakonna professor Hannes Praks ja lisab:
“Käesoleval semestril disainib sama kursus avalikku kasutamisse mõeldud onn-raamatukogu, kuid enamikul tudengitest puudub varasem projekteerimise ja ruumilise vormi loomise kogemus. Seepärast oli linnumajade kavandamine ja ehitamine hea soojendusring enne inimesele mõeldud suuremat sorti kasti projekteerimist.”
Kursust juhendasid Derelict Furniture disainerid Ahti Grünberg ja Tõnis Kalve. Konsultandina käis tudengitega kohtumas Fred Jüssi. Näitusel on eksponeeritud ka zooloog Tiit Hundi linnufotod koos lühikeste kirjeldustega selle kohta, milliseid elukohti need liigid eelistavad.
Külastajad saavad näituselt kaasa võtta endale meelepärase linnumaja projektikavandi ning selle järgi ise kevadekuulutajatele kodud meisterdada. Tiit Hundi sõnul on Eestis linnuliike, kes pesakastides elavad, ligi kolmkümmend ning kuigi kaste võib üles seada aastaringselt, on parim aeg selleks siiski aprill ja mai.
“Jooniste jagamises on midagi kaasaegset. Muusikatööstuses ei püüa samuti alustavad ansamblid enam iga hinna eest esmaseks kuulamiseks CD-d müüa, vaid pigem on kõik netist tasuta saadaval. Seetõttu tundub ka sisearhitektuuri tudengite puhul vaba jagamine tunduvalt mõistlikum, kui esmase loomingu kramplik patendiga kaitsmine. Tulu tuleb hiljem ja kuskilt mujalt,“ kommenteerib Praks tasuta majaprojekti jagamist.
Näitus „13 tihast“ on RMK Tallinna kontori aatriumis (Toompuiestee 24) avatud 9. aprillist kuni 21. maini, esmaspäevast reedeni kell 9-18. Näitus on kõigile tasuta.
Näituse infograafika kujundas Mariana Hint.
Pressikontaktid:
Solveig Jahnke
Kommunikatsioonijuht
Eesti Kunstiakadeemia
solveig.jahnke ät artun.ee
Tel +372 6267 111
Mob +372 5626 4949
Hannes Praks
sisearhitektuuri osakonna juhataja
Eesti Kunstiakadeemia
hannes.praks ät artun.ee
Katre Ratassepp
RMK kommunikatsiooniosakonna juhataja
Tel 676 7033, 509 6650
katre.ratassepp ät rmk.ee
www.rmk.ee
Postitas Solveig Jahnke — Püsilink
21.02.2014 — 09.03.2014
Professor Toivo Raidmets ja sisearhitektuuri magistrandid Arhitektuuri- ja disainigaleriis
Sisearhitektuur
Neljapäeval, 20.02. avaneb värskelt remonditud Arhitektuuri-
ja Disainigaleriis 2 uut näitust – Toivo Raidmetsa personaal „27 tooli”. Toivo Raidmets keskendub seekord toolidele – väljas on neid
27, aegade algusest, esimesest koolitööst viimaste, tuliuuteni.
Allkorrusel näitus Sushi Bar, kus esitletakse EKA sisearhitektuuri ja mööblidisaini
tudengitega Soome Grand Old Man`i Simo Heikkilä poolt läbi viidud workshopi
tulemusi.
Lisa sisutekst
Postitas Sigrid Pavel — Püsilink
Professor Toivo Raidmets ja sisearhitektuuri magistrandid Arhitektuuri- ja disainigaleriis
Reede 21 veebruar, 2014 — Pühapäev 09 märts, 2014
Sisearhitektuur
Neljapäeval, 20.02. avaneb värskelt remonditud Arhitektuuri-
ja Disainigaleriis 2 uut näitust – Toivo Raidmetsa personaal „27 tooli”. Toivo Raidmets keskendub seekord toolidele – väljas on neid
27, aegade algusest, esimesest koolitööst viimaste, tuliuuteni.
Allkorrusel näitus Sushi Bar, kus esitletakse EKA sisearhitektuuri ja mööblidisaini
tudengitega Soome Grand Old Man`i Simo Heikkilä poolt läbi viidud workshopi
tulemusi.
Lisa sisutekst
Postitas Sigrid Pavel — Püsilink
09.01.2014
“MAILE GRÜNBERGI VÄRVILISED MAAILMAD” esilinastus
Sisearhitektuur
Olete oodatud Karin Pauluse, Peeter Brambati ja Priit Põldme filmi
MAILE GRÜNBERGI VÄRVILISED MAAILMAD
esilinastusele!
Režissöör ja produtsent Peeter Brambat.
Käsikiri Karin Paulus, Peeter Brambat, Priit Põldme.
Oma mitmekülgsusega on Maile Grünberg vaieldamatult eesti sisearhitektuuri ja mööblidisaini üks kõige tähtsaim tegijaid. Grünberg on Eestis kodustanud palju uudisvõtteid. 1970ndatel tutvustas ta laiadele hulkadele popdisaini, näidates, et tõsise, mõneti moralistliku ja ainult üht tõde kuulutava modernismi kõrval võib teha ka midagi mängulist, loovat ja elamuslikku. 1980. aastatel liikus alati avangardne looja sujuvalt edasi postmodernismi ja kavandas täiesti uudseid, mõnusaid kohvikuid, viitas ühelt poolt näiteks art déco´likule luksuslikule atmosfäärile ja tuues teisalt ruumikujundusse täiesti uued terminid nagu siis camp ja kitš. Lisaks on disainer kavandanud nägusaid mööblitükke, mille seas on eriti tänuväärne Lutheri vabriku vaimus vineeri taiplik ja efektne kasutamine. Ometi ei kipu Grünberg klassikule kohaselt tagasi vaatama, vaid otsib aina uusi maailmu. Filmis avab vürtsikas autor ise oma tegemiste tagamaid.
Postitas Karin Paulus — Püsilink
“MAILE GRÜNBERGI VÄRVILISED MAAILMAD” esilinastus
Neljapäev 09 jaanuar, 2014
Sisearhitektuur
Olete oodatud Karin Pauluse, Peeter Brambati ja Priit Põldme filmi
MAILE GRÜNBERGI VÄRVILISED MAAILMAD
esilinastusele!
Režissöör ja produtsent Peeter Brambat.
Käsikiri Karin Paulus, Peeter Brambat, Priit Põldme.
Oma mitmekülgsusega on Maile Grünberg vaieldamatult eesti sisearhitektuuri ja mööblidisaini üks kõige tähtsaim tegijaid. Grünberg on Eestis kodustanud palju uudisvõtteid. 1970ndatel tutvustas ta laiadele hulkadele popdisaini, näidates, et tõsise, mõneti moralistliku ja ainult üht tõde kuulutava modernismi kõrval võib teha ka midagi mängulist, loovat ja elamuslikku. 1980. aastatel liikus alati avangardne looja sujuvalt edasi postmodernismi ja kavandas täiesti uudseid, mõnusaid kohvikuid, viitas ühelt poolt näiteks art déco´likule luksuslikule atmosfäärile ja tuues teisalt ruumikujundusse täiesti uued terminid nagu siis camp ja kitš. Lisaks on disainer kavandanud nägusaid mööblitükke, mille seas on eriti tänuväärne Lutheri vabriku vaimus vineeri taiplik ja efektne kasutamine. Ometi ei kipu Grünberg klassikule kohaselt tagasi vaatama, vaid otsib aina uusi maailmu. Filmis avab vürtsikas autor ise oma tegemiste tagamaid.
Postitas Karin Paulus — Püsilink
14.12.2013
Dots. Karin Pauluse raamatu “HAAPSALU” esitlus
Sisearhitektuur
Karin Paulus esitleb kohvik-raamatupoes “Haapsalu Raamat” “Jalutaja teejuhi” sarjas ilmunud teost “Haapsalu”.
Üheksas
„Jalutaja teejuht“ kutsub avastama hämmastavalt hõrku ning
piltpostkaartlikult ilusat Haapsalut. Parimaks arhitektuuri- kui ka
disainikriitikuks tituleeritud Karin Paulus tutvustab linna läbi
ehitiste ning inimeste. Vaadeldakse, kuidas Saare-Lääne piiskopkonna
keskusest kujunes nutikate tohtrite ja ettevõtjate toel Venemaa eliidi
armastatud kuurort, ning milliseid vahvaid üritusi korraldatakse linnas
praegu. Suisa kolmesaja sihtmärgi sekka mahub nii Haapsalu klassika nagu
kuursaal, Tšaikovski tegemised kui ka ülimalt hästi säilinud
raudteearhitektuur, epohhi loov Evald Okase muuseum ning muinasjutuline
Iloni Imedemaa. Raamat viib huvilise ka mitmekesise linnustikuga
endisaegsetele saarekestele; Vasikaholmile ja Paralepasse ujuma. Ära on
toodud sümpaatsemad kohvikud ja galeriid, aga ka majutuspaigad.
Rahvusvaheliselt tunnustatud mudaravile on aga võrdväärselt tervislikuks
alternatiiviks retk raudteetammiga piirnevatel matkaradadel, mille
äärde jäävad näiteks Peeter I seotud rändrahn ning kenad majakad. Või
hoopis minna kajakiga lahele aerutama või promenaadile kala püüdma?
Vaheldust pakub ka Läänemaa kaubandusmekaks kujunenud Uuemõisa, kus
paikneb piirkonna suurmaaomanikuks olnud võimsa mõisa häärber, milles
tegutses hiljem kultuurilooliselt oluline õpetajate seminar. Või tasub
hoopis otsida meelerahu Harmooniast? Loodame, et raamat pakub
uudistamist nii puhkajale kui ka kohalikule.
Postitas Karin Paulus — Püsilink
Dots. Karin Pauluse raamatu “HAAPSALU” esitlus
Laupäev 14 detsember, 2013
Sisearhitektuur
Karin Paulus esitleb kohvik-raamatupoes “Haapsalu Raamat” “Jalutaja teejuhi” sarjas ilmunud teost “Haapsalu”.
Üheksas
„Jalutaja teejuht“ kutsub avastama hämmastavalt hõrku ning
piltpostkaartlikult ilusat Haapsalut. Parimaks arhitektuuri- kui ka
disainikriitikuks tituleeritud Karin Paulus tutvustab linna läbi
ehitiste ning inimeste. Vaadeldakse, kuidas Saare-Lääne piiskopkonna
keskusest kujunes nutikate tohtrite ja ettevõtjate toel Venemaa eliidi
armastatud kuurort, ning milliseid vahvaid üritusi korraldatakse linnas
praegu. Suisa kolmesaja sihtmärgi sekka mahub nii Haapsalu klassika nagu
kuursaal, Tšaikovski tegemised kui ka ülimalt hästi säilinud
raudteearhitektuur, epohhi loov Evald Okase muuseum ning muinasjutuline
Iloni Imedemaa. Raamat viib huvilise ka mitmekesise linnustikuga
endisaegsetele saarekestele; Vasikaholmile ja Paralepasse ujuma. Ära on
toodud sümpaatsemad kohvikud ja galeriid, aga ka majutuspaigad.
Rahvusvaheliselt tunnustatud mudaravile on aga võrdväärselt tervislikuks
alternatiiviks retk raudteetammiga piirnevatel matkaradadel, mille
äärde jäävad näiteks Peeter I seotud rändrahn ning kenad majakad. Või
hoopis minna kajakiga lahele aerutama või promenaadile kala püüdma?
Vaheldust pakub ka Läänemaa kaubandusmekaks kujunenud Uuemõisa, kus
paikneb piirkonna suurmaaomanikuks olnud võimsa mõisa häärber, milles
tegutses hiljem kultuurilooliselt oluline õpetajate seminar. Või tasub
hoopis otsida meelerahu Harmooniast? Loodame, et raamat pakub
uudistamist nii puhkajale kui ka kohalikule.
Postitas Karin Paulus — Püsilink
19.12.2013
Dots. Karin Pauluse raamatu “ado eigi” esitlus
Sisearhitektuur
Sisearhitektuuri ja mööblidisaini osakonna külalisdotsent ja -teadur esitleb Eesti Arhitektuurimuuseumis teost “Ado Eigi” (Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2013).
Postitas Karin Paulus — Püsilink
Dots. Karin Pauluse raamatu “ado eigi” esitlus
Neljapäev 19 detsember, 2013
Sisearhitektuur
Sisearhitektuuri ja mööblidisaini osakonna külalisdotsent ja -teadur esitleb Eesti Arhitektuurimuuseumis teost “Ado Eigi” (Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2013).
Postitas Karin Paulus — Püsilink
20.06.2013 — 04.07.2013
Sisearhitektuuri ja mööblidisaini osakonna suvise workshopi tööde näitus
Sisearhitektuur
Täna 20. juunil kell 13 avatakse Avinurme Elulaadikeskuse II
korrusel muuseumis näitus Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri ja
mööblidisaini osakonna suvise workshopi töödest. Töötoa raames disainisid ja
valmistasid tudengid UPM Grada 2mm vineerist valgustid. Workshopi juhendasid
Saksamaal töötav disainer Björn Koop, kunstiakadeemia sisearhitektist dotsent
Liisa Põime ja puidutöökoja juhataja Avo Targel. Näitus valminud töödega jääb
avatuks kuni 4. juulini.
Postitas Gregor Taul — Püsilink
Sisearhitektuuri ja mööblidisaini osakonna suvise workshopi tööde näitus
Neljapäev 20 juuni, 2013 — Neljapäev 04 juuli, 2013
Sisearhitektuur
Täna 20. juunil kell 13 avatakse Avinurme Elulaadikeskuse II
korrusel muuseumis näitus Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri ja
mööblidisaini osakonna suvise workshopi töödest. Töötoa raames disainisid ja
valmistasid tudengid UPM Grada 2mm vineerist valgustid. Workshopi juhendasid
Saksamaal töötav disainer Björn Koop, kunstiakadeemia sisearhitektist dotsent
Liisa Põime ja puidutöökoja juhataja Avo Targel. Näitus valminud töödega jääb
avatuks kuni 4. juulini.
Postitas Gregor Taul — Püsilink
13.05.2013 — 01.08.2013
„Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
Sisearhitektuur
Tartu vaksalis on alates 14. maist 2013 avatud Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus „Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
2012. aastal Eesti Filmi 100. juubeliaasta tähistuseks koostatud suur kinoarhitektuuri näitus annab esmakordselt põhjaliku ülevaate kogu Eesti kinoarhitektuurist.
Alustades esimestest kinodeks ehitatud hoonetest 1908. aastal Tartus ja Tallinnas, on näituse koostajad pannud kokku rohke pildi- ja projektmaterjali kõikide kinodeks ehitatud hoonete kohta Eestis, kuid samuti ka paljude kinodeks kohandatud, alaliselt tegutsenud kinosid asustanud hoonete kohta.
Nii on näitusel leidnud koha ka päris esimesed, 20. sajandi alguse kinopaviljonid, esimesed esinduskinod, seltsimajade kinod, kohvik-kinod, kino-kultuurimajad ja ka kobarkinod. Kogu sajandipikkune lugu sellest, milliseid kinosid Eestis on ehitatud ning kuidas nende areng vastavalt ajahetke poliitilistele, kultuurilistele ja majanduslikele oludele on käinud.
Kino kui laiadele massidele suunatud meelelahutus on hoolimata erinevatest ajaloolistest perioodidest olnud populaarne ja kergesti kättesaadav ajaviide. Kui esimesed kinod olid arhitektuurselt tagasihoidlikud, pigem putka- või kuurisarnased ehitised, siis juba 20. sajandi teisel kümnendil jõuti kinode hierarhiseerumiseni – tekkisid esimesed esinduskinod.
Kinode kiire levik üle Eesti annab aga alust tüpoloogilisele mitmekülgsusele ning arhitektuursele eriilmelisusele. Eriti nõukogude ajal oli kino kui üks olulisemaid propagandakanaleid ka linnaehituslikult tähtsustatud ning esiletõstetud hooneliik. Nii leiab näituselt funktsionalistlikud, stalinistlikud ja modernistlikud kinod, aga ka kinohoone kui eraldiseisva hooneliigi ümberkujunemise multiplex-kompleksiks, kus kinost on saanud ainult üks osa brändistunud ja kommertsialiseerunud kaubanduskeskusest.
Näitusel on eksponeeritud ligi 90 kinohoonet, mille pildi- ja projektimaterjal pärineb Eesti muuseumidest ja arhiividest.
Näitus jääb Tartu jaamahoones avatuks suve keskpaigani.
Näituse koostajad: Sirli Naska, Karen Jagodin
Näituse kujundajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla
Näituse graafiline kujundus: Kaarel Nõmmik, Mikk Heinsoo
Näituse toetajad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Film 100
Lisainfo:
Eesti Arhitektuurimuuseum, info@arhitektuurimuuseum.ee, tel 6257000
Karen Jagodin, karen@arhitektuurimuuseum.ee, tel 5238113
Postitas Gregor Taul — Püsilink
„Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
Esmaspäev 13 mai, 2013 — Neljapäev 01 august, 2013
Sisearhitektuur
Tartu vaksalis on alates 14. maist 2013 avatud Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus „Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
2012. aastal Eesti Filmi 100. juubeliaasta tähistuseks koostatud suur kinoarhitektuuri näitus annab esmakordselt põhjaliku ülevaate kogu Eesti kinoarhitektuurist.
Alustades esimestest kinodeks ehitatud hoonetest 1908. aastal Tartus ja Tallinnas, on näituse koostajad pannud kokku rohke pildi- ja projektmaterjali kõikide kinodeks ehitatud hoonete kohta Eestis, kuid samuti ka paljude kinodeks kohandatud, alaliselt tegutsenud kinosid asustanud hoonete kohta.
Nii on näitusel leidnud koha ka päris esimesed, 20. sajandi alguse kinopaviljonid, esimesed esinduskinod, seltsimajade kinod, kohvik-kinod, kino-kultuurimajad ja ka kobarkinod. Kogu sajandipikkune lugu sellest, milliseid kinosid Eestis on ehitatud ning kuidas nende areng vastavalt ajahetke poliitilistele, kultuurilistele ja majanduslikele oludele on käinud.
Kino kui laiadele massidele suunatud meelelahutus on hoolimata erinevatest ajaloolistest perioodidest olnud populaarne ja kergesti kättesaadav ajaviide. Kui esimesed kinod olid arhitektuurselt tagasihoidlikud, pigem putka- või kuurisarnased ehitised, siis juba 20. sajandi teisel kümnendil jõuti kinode hierarhiseerumiseni – tekkisid esimesed esinduskinod.
Kinode kiire levik üle Eesti annab aga alust tüpoloogilisele mitmekülgsusele ning arhitektuursele eriilmelisusele. Eriti nõukogude ajal oli kino kui üks olulisemaid propagandakanaleid ka linnaehituslikult tähtsustatud ning esiletõstetud hooneliik. Nii leiab näituselt funktsionalistlikud, stalinistlikud ja modernistlikud kinod, aga ka kinohoone kui eraldiseisva hooneliigi ümberkujunemise multiplex-kompleksiks, kus kinost on saanud ainult üks osa brändistunud ja kommertsialiseerunud kaubanduskeskusest.
Näitusel on eksponeeritud ligi 90 kinohoonet, mille pildi- ja projektimaterjal pärineb Eesti muuseumidest ja arhiividest.
Näitus jääb Tartu jaamahoones avatuks suve keskpaigani.
Näituse koostajad: Sirli Naska, Karen Jagodin
Näituse kujundajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla
Näituse graafiline kujundus: Kaarel Nõmmik, Mikk Heinsoo
Näituse toetajad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Film 100
Lisainfo:
Eesti Arhitektuurimuuseum, info@arhitektuurimuuseum.ee, tel 6257000
Karen Jagodin, karen@arhitektuurimuuseum.ee, tel 5238113
Postitas Gregor Taul — Püsilink
06.05.2013
„Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
Sisearhitektuur
Tartu vaksalis on alates 14. maist 2013 avatud Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus „Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
2012. aastal Eesti Filmi 100. juubeliaasta tähistuseks koostatud suur kinoarhitektuuri näitus annab esmakordselt põhjaliku ülevaate kogu Eesti kinoarhitektuurist.
Alustades esimestest kinodeks ehitatud hoonetest 1908. aastal Tartus ja Tallinnas, on näituse koostajad pannud kokku rohke pildi- ja projektmaterjali kõikide kinodeks ehitatud hoonete kohta Eestis, kuid samuti ka paljude kinodeks kohandatud, alaliselt tegutsenud kinosid asustanud hoonete kohta.
Nii on näitusel leidnud koha ka päris esimesed, 20. sajandi alguse kinopaviljonid, esimesed esinduskinod, seltsimajade kinod, kohvik-kinod, kino-kultuurimajad ja ka kobarkinod. Kogu sajandipikkune lugu sellest, milliseid kinosid Eestis on ehitatud ning kuidas nende areng vastavalt ajahetke poliitilistele, kultuurilistele ja majanduslikele oludele on käinud.
Kino kui laiadele massidele suunatud meelelahutus on hoolimata erinevatest ajaloolistest perioodidest olnud populaarne ja kergesti kättesaadav ajaviide. Kui esimesed kinod olid arhitektuurselt tagasihoidlikud, pigem putka- või kuurisarnased ehitised, siis juba 20. sajandi teisel kümnendil jõuti kinode hierarhiseerumiseni – tekkisid esimesed esinduskinod.
Kinode kiire levik üle Eesti annab aga alust tüpoloogilisele mitmekülgsusele ning arhitektuursele eriilmelisusele. Eriti nõukogude ajal oli kino kui üks olulisemaid propagandakanaleid ka linnaehituslikult tähtsustatud ning esiletõstetud hooneliik. Nii leiab näituselt funktsionalistlikud, stalinistlikud ja modernistlikud kinod, aga ka kinohoone kui eraldiseisva hooneliigi ümberkujunemise multiplex-kompleksiks, kus kinost on saanud ainult üks osa brändistunud ja kommertsialiseerunud kaubanduskeskusest.
Näitusel on eksponeeritud ligi 90 kinohoonet, mille pildi- ja projektimaterjal pärineb Eesti muuseumidest ja arhiividest.
Näitus jääb Tartu jaamahoones avatuks suve keskpaigani.
Näituse koostajad: Sirli Naska, Karen Jagodin
Näituse kujundajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla
Näituse graafiline kujundus: Kaarel Nõmmik, Mikk Heinsoo
Näituse toetajad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Film 100
Lisainfo:
Eesti Arhitektuurimuuseum, info@arhitektuurimuuseum.ee, tel 6257000
Karen Jagodin, karen@arhitektuurimuuseum.ee, tel 5238113
Postitas Kunstiakadeemia — Püsilink
„Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
Esmaspäev 06 mai, 2013
Sisearhitektuur
Tartu vaksalis on alates 14. maist 2013 avatud Eesti Arhitektuurimuuseumi näitus „Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri”
2012. aastal Eesti Filmi 100. juubeliaasta tähistuseks koostatud suur kinoarhitektuuri näitus annab esmakordselt põhjaliku ülevaate kogu Eesti kinoarhitektuurist.
Alustades esimestest kinodeks ehitatud hoonetest 1908. aastal Tartus ja Tallinnas, on näituse koostajad pannud kokku rohke pildi- ja projektmaterjali kõikide kinodeks ehitatud hoonete kohta Eestis, kuid samuti ka paljude kinodeks kohandatud, alaliselt tegutsenud kinosid asustanud hoonete kohta.
Nii on näitusel leidnud koha ka päris esimesed, 20. sajandi alguse kinopaviljonid, esimesed esinduskinod, seltsimajade kinod, kohvik-kinod, kino-kultuurimajad ja ka kobarkinod. Kogu sajandipikkune lugu sellest, milliseid kinosid Eestis on ehitatud ning kuidas nende areng vastavalt ajahetke poliitilistele, kultuurilistele ja majanduslikele oludele on käinud.
Kino kui laiadele massidele suunatud meelelahutus on hoolimata erinevatest ajaloolistest perioodidest olnud populaarne ja kergesti kättesaadav ajaviide. Kui esimesed kinod olid arhitektuurselt tagasihoidlikud, pigem putka- või kuurisarnased ehitised, siis juba 20. sajandi teisel kümnendil jõuti kinode hierarhiseerumiseni – tekkisid esimesed esinduskinod.
Kinode kiire levik üle Eesti annab aga alust tüpoloogilisele mitmekülgsusele ning arhitektuursele eriilmelisusele. Eriti nõukogude ajal oli kino kui üks olulisemaid propagandakanaleid ka linnaehituslikult tähtsustatud ning esiletõstetud hooneliik. Nii leiab näituselt funktsionalistlikud, stalinistlikud ja modernistlikud kinod, aga ka kinohoone kui eraldiseisva hooneliigi ümberkujunemise multiplex-kompleksiks, kus kinost on saanud ainult üks osa brändistunud ja kommertsialiseerunud kaubanduskeskusest.
Näitusel on eksponeeritud ligi 90 kinohoonet, mille pildi- ja projektimaterjal pärineb Eesti muuseumidest ja arhiividest.
Näitus jääb Tartu jaamahoones avatuks suve keskpaigani.
Näituse koostajad: Sirli Naska, Karen Jagodin
Näituse kujundajad: Tüüne-Kristin Vaikla, Urmo Vaikla
Näituse graafiline kujundus: Kaarel Nõmmik, Mikk Heinsoo
Näituse toetajad: Eesti Kultuurkapital, Eesti Film 100
Lisainfo:
Eesti Arhitektuurimuuseum, info@arhitektuurimuuseum.ee, tel 6257000
Karen Jagodin, karen@arhitektuurimuuseum.ee, tel 5238113
Postitas Kunstiakadeemia — Püsilink
02.05.2013
Avatud loeng / Open lecture: 2.mail – Thibault Schwartz – LHV saalis
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
EKA arhitektuuriteaduskonna avatud loengute sarjas esineb sel neljapäeval Thibault Schwartz – HAL
Loeng toimub 2.mail kell 19.00 LHV panga saalis (Tartu mnt 2)
Loeng toimub 2.mail kell 19.00 LHV panga saalis (Tartu mnt 2)
“Automating Design // Designing Automation”
synapse
Through a retrospective analysis of some of the personal research conducted during the last 3 years on algorithmic design and its limitations, this lecture focuses on the linguistic connections promoting human-machine collaborations and their application to architectural design. In addition to these personal projects, a part of this presentation will be dedicated to short-term results of computer programming and industrial robot programming courses conducted in various European architecture schools.
Through a retrospective analysis of some of the personal research conducted during the last 3 years on algorithmic design and its limitations, this lecture focuses on the linguistic connections promoting human-machine collaborations and their application to architectural design. In addition to these personal projects, a part of this presentation will be dedicated to short-term results of computer programming and industrial robot programming courses conducted in various European architecture schools.
bio
Thibault Schwartz is a young architect based in Paris. He explores the evolution of architectural design practices in relation to generative algorithms and automated fabrication processes. Working in close collaboration with EZCT Architecture & Design Research, he is currently developing several hardware and software tools for robot-assisted construction and design. The “HAL Robot Programming & Control” plugin for ABB robots programming via Grasshopper is part of these tools. Paying particular attention to the development of industrial manufacturing strategies applied to architectural projects, he is attached to a systematic prototyping exercise aiming to complete and evaluate digital experiments. As a teacher, he has been sharing the knowledge gained from these experiments in international events such as Advances in Architectural Geometry and RobArch, and in several European schools of architecture and design such as TU Wien (Wien), the Berlage Institute (Rotterdam), the Ecole Nationale Supérieure d’Architecture Paris-Malaquais (Paris), the Ecole Nationale Supérieure de Création Industrielle (Paris), the Institut für Experimentelle Architektur (Innsbruck), and the Bartlett School of Architecture (London).
image
Töötuba Bartletti arhitektuurikoolis Londonis, pildil üliõpilaste kavandatud ja ehitatud võlvjas sõrestikkonstruktsioon. Thibault Schwartz, 2013.
Lisatud intervjuu Thibault Schwartz’ga Müürilehe märtsinumbris, 2013
*****
EKA arhitektuuriteaduskonna loengusarja 2013 kevadsemestri esinejad:
Sami Rintala_Rintala&Eggertsson_24.
Kivi Sotamaa_ADDLab_7.2
Jaanika Peerna_28.2
Winka Dubbeldam_PennDesign / Archi-Tectonics_7.3
Bart Lootsma_Innsbruck University_21.3
Gert Wingårdh_Chalmers / Wingårdhs_4.4
Srdjan Weiss_NAO_18.4
Thibault Schwartz_HAL_2.5
Claudia Pasquero_ecoLogic Studio_16.5
Loengud on mõeldud kõigile tehiskeskkonna loomisega tegelevatele üliõpilastele ja sellega seotud erialade praktikutele ning avatud ka ruumikultuuri huviliste laiemale ringile.
Loengud on inglise keeles ning tasuta.
Loengusarja kodulehekülg:http://www.artun.
Loengusarja toetavad Eesti Kultuurkapital, Kultuuriministeerium, LHV pank, Norra Suursaatkond, Rootsi Suursaatkond, USA Suursaatkond, Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Kunstiakadeemia. Loengute sari kuulub Teadusaasta ürituste hulka.
Loengusarja korraldab Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond.
Olete oodatud!
Lisainfo:
Anu Piirisild
Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond
arhitektuur@artun.ee
tel 642 0071
Postitas Gregor Taul — Püsilink
Avatud loeng / Open lecture: 2.mail – Thibault Schwartz – LHV saalis
Neljapäev 02 mai, 2013
Arhitektuur ja linnaplaneerimine
EKA arhitektuuriteaduskonna avatud loengute sarjas esineb sel neljapäeval Thibault Schwartz – HAL
Loeng toimub 2.mail kell 19.00 LHV panga saalis (Tartu mnt 2)
Loeng toimub 2.mail kell 19.00 LHV panga saalis (Tartu mnt 2)
“Automating Design // Designing Automation”
synapse
Through a retrospective analysis of some of the personal research conducted during the last 3 years on algorithmic design and its limitations, this lecture focuses on the linguistic connections promoting human-machine collaborations and their application to architectural design. In addition to these personal projects, a part of this presentation will be dedicated to short-term results of computer programming and industrial robot programming courses conducted in various European architecture schools.
Through a retrospective analysis of some of the personal research conducted during the last 3 years on algorithmic design and its limitations, this lecture focuses on the linguistic connections promoting human-machine collaborations and their application to architectural design. In addition to these personal projects, a part of this presentation will be dedicated to short-term results of computer programming and industrial robot programming courses conducted in various European architecture schools.
bio
Thibault Schwartz is a young architect based in Paris. He explores the evolution of architectural design practices in relation to generative algorithms and automated fabrication processes. Working in close collaboration with EZCT Architecture & Design Research, he is currently developing several hardware and software tools for robot-assisted construction and design. The “HAL Robot Programming & Control” plugin for ABB robots programming via Grasshopper is part of these tools. Paying particular attention to the development of industrial manufacturing strategies applied to architectural projects, he is attached to a systematic prototyping exercise aiming to complete and evaluate digital experiments. As a teacher, he has been sharing the knowledge gained from these experiments in international events such as Advances in Architectural Geometry and RobArch, and in several European schools of architecture and design such as TU Wien (Wien), the Berlage Institute (Rotterdam), the Ecole Nationale Supérieure d’Architecture Paris-Malaquais (Paris), the Ecole Nationale Supérieure de Création Industrielle (Paris), the Institut für Experimentelle Architektur (Innsbruck), and the Bartlett School of Architecture (London).
image
Töötuba Bartletti arhitektuurikoolis Londonis, pildil üliõpilaste kavandatud ja ehitatud võlvjas sõrestikkonstruktsioon. Thibault Schwartz, 2013.
Lisatud intervjuu Thibault Schwartz’ga Müürilehe märtsinumbris, 2013
*****
EKA arhitektuuriteaduskonna loengusarja 2013 kevadsemestri esinejad:
Sami Rintala_Rintala&Eggertsson_24.
Kivi Sotamaa_ADDLab_7.2
Jaanika Peerna_28.2
Winka Dubbeldam_PennDesign / Archi-Tectonics_7.3
Bart Lootsma_Innsbruck University_21.3
Gert Wingårdh_Chalmers / Wingårdhs_4.4
Srdjan Weiss_NAO_18.4
Thibault Schwartz_HAL_2.5
Claudia Pasquero_ecoLogic Studio_16.5
Loengud on mõeldud kõigile tehiskeskkonna loomisega tegelevatele üliõpilastele ja sellega seotud erialade praktikutele ning avatud ka ruumikultuuri huviliste laiemale ringile.
Loengud on inglise keeles ning tasuta.
Loengusarja kodulehekülg:http://www.artun.
Loengusarja toetavad Eesti Kultuurkapital, Kultuuriministeerium, LHV pank, Norra Suursaatkond, Rootsi Suursaatkond, USA Suursaatkond, Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Kunstiakadeemia. Loengute sari kuulub Teadusaasta ürituste hulka.
Loengusarja korraldab Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond.
Olete oodatud!
Lisainfo:
Anu Piirisild
Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond
arhitektuur@artun.ee
tel 642 0071
Postitas Gregor Taul — Püsilink