AksessuaaridisainAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineArhitektuuriteaduskondAvatud akadeemiaDesign and Technology FuturesDisainiteaduskondDoktorikoolDoktorikoolEhte- ja sepakunstErialadERKI MoeshowFotograafiaGaleriiGraafikaGraafiline disainHaldusosakond ja töökojadInstallatsioon ja skulptuurIT osakondJätkusuutliku disaini laborJoonistamineKaasaegne kunstKeraamikaKlaasKommunikatsiooniosakondKunstiharidusKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMaalMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineÕppeosakondRaamatukoguRahandusosakondRektoraatSisearhitektuurStsenograafiaTasapinnaliste tehnoloogiate tehnokeskusTeadus- ja arendusosakondTegevuskunstTekstiilidisainTootedisainTugistruktuuridÜliõpilasesindusUncategorizedUrbanistikaUusmeediaVabade kunstide teaduskondVälissuhete osakond
Rubriik: Vabade kunstide teaduskond
10.02.2023 — 18.02.2023
Helikunstifestival „Seintel on kõrvad“
Kaasaegne kunst
10. veebruaril, kell 18.00, avatakse ARS Kunstilinnakus rahvusvaheline helikunstifestival „Seintel on kõrvad“.
Iga kahe aasta tagant toimuma planeeritud sündmus koondab esimesel aastal nii kodu- kui välismaiseid artiste, kelle peamiseks väljenduskeeleks on heli. Jäika kuraatoripositsiooni vältivas programmis esitlevad autorid nii interaktiivseid, osaluspõhiseid, tajupõhiseid, asukohaspetsiifilisi kui ka kontseptuaalseid teoseid.
Kunstinäitusel osalevad kunstnikud:
Therese Frisk (SE), Kaisa Maasik & Gerda Nurk (EE), Kat Austen (DE/GB), Katrin Enni (EE), Madlen Hirtentreu (EE), Mari-Liis Rebane, Jaanika Arum & Helen Västrik (EE), Taavi Suisalu (EE),
Performance programmis esinevad:
Sabotanic Garden (FI), Yuri Landmann (NL), Simonas Nekrošius (LT), THRVS (Matthias Kampf, AT), Sister Clara (PT), Katrin Enni (EE), SSSS (Sten Saarits ja Sven Sosnitski, EE), Mari-Liis Rebane, Jaanika Arum & Helen Västrik (EE), Erik Alalooga (EE), Janno Bergmann (EE)
Programm
Helikunsti näitus 11. – 18.02.2023. Avatud 13.00 – 19.00
Reede 10.02
Helikunsti näituse avamine kell 18.00 (näitus jääb avatuks 11. – 18.02.2023)
Festivali avamisperformance-installatsioon stuudios 98 (Erik Alalooga & Janno Bergmann)
Teisipäev 15.02 / Performance õhtu vol. 1
Sister Clara (PT/DE) – ARS Projektiruum
Reede 17.02 / Performance õhtu vol. 2
SSSS (EE) – Stuudio 98
Helen Västrik (EE), Jaanika Arum (EE), Mari-Liis Rebane (EE) – ARS Projektiruum
Katrin Enni (EE) – Stuudio 53
Simonas Nekrošius (LT) – Stuudio 98
Järelkaja Burgerboxis: Katja Adrikova (EE)
Laupäev 18.02 / Performance õhtu vol. 3
Yuri Landmann (NL) – Stuudio 98
THRVS (Matthias Kampf, AT) – Stuudio 98
Erik Alalooga (EE) – Stuudio 53
Sabotanic Garden (FI) – Stuudio 98
Järelkaja Burgerboxis
Festivali koduleht: www.seintelonkorvad.ee
Festivalil toimuvat vahendab veebigalerii post-gallery.online
Graafiline disain: Kert Viiart
Festivali korraldajad: Erik Alalooga, Sten Saarits
Festivali toetavad: Eesti Kunstnike Liit, Eesti Kultuurkapital, ARS Kunstilinnak
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Helikunstifestival „Seintel on kõrvad“
Reede 10 veebruar, 2023 — Laupäev 18 veebruar, 2023
Kaasaegne kunst
10. veebruaril, kell 18.00, avatakse ARS Kunstilinnakus rahvusvaheline helikunstifestival „Seintel on kõrvad“.
Iga kahe aasta tagant toimuma planeeritud sündmus koondab esimesel aastal nii kodu- kui välismaiseid artiste, kelle peamiseks väljenduskeeleks on heli. Jäika kuraatoripositsiooni vältivas programmis esitlevad autorid nii interaktiivseid, osaluspõhiseid, tajupõhiseid, asukohaspetsiifilisi kui ka kontseptuaalseid teoseid.
Kunstinäitusel osalevad kunstnikud:
Therese Frisk (SE), Kaisa Maasik & Gerda Nurk (EE), Kat Austen (DE/GB), Katrin Enni (EE), Madlen Hirtentreu (EE), Mari-Liis Rebane, Jaanika Arum & Helen Västrik (EE), Taavi Suisalu (EE),
Performance programmis esinevad:
Sabotanic Garden (FI), Yuri Landmann (NL), Simonas Nekrošius (LT), THRVS (Matthias Kampf, AT), Sister Clara (PT), Katrin Enni (EE), SSSS (Sten Saarits ja Sven Sosnitski, EE), Mari-Liis Rebane, Jaanika Arum & Helen Västrik (EE), Erik Alalooga (EE), Janno Bergmann (EE)
Programm
Helikunsti näitus 11. – 18.02.2023. Avatud 13.00 – 19.00
Reede 10.02
Helikunsti näituse avamine kell 18.00 (näitus jääb avatuks 11. – 18.02.2023)
Festivali avamisperformance-installatsioon stuudios 98 (Erik Alalooga & Janno Bergmann)
Teisipäev 15.02 / Performance õhtu vol. 1
Sister Clara (PT/DE) – ARS Projektiruum
Reede 17.02 / Performance õhtu vol. 2
SSSS (EE) – Stuudio 98
Helen Västrik (EE), Jaanika Arum (EE), Mari-Liis Rebane (EE) – ARS Projektiruum
Katrin Enni (EE) – Stuudio 53
Simonas Nekrošius (LT) – Stuudio 98
Järelkaja Burgerboxis: Katja Adrikova (EE)
Laupäev 18.02 / Performance õhtu vol. 3
Yuri Landmann (NL) – Stuudio 98
THRVS (Matthias Kampf, AT) – Stuudio 98
Erik Alalooga (EE) – Stuudio 53
Sabotanic Garden (FI) – Stuudio 98
Järelkaja Burgerboxis
Festivali koduleht: www.seintelonkorvad.ee
Festivalil toimuvat vahendab veebigalerii post-gallery.online
Graafiline disain: Kert Viiart
Festivali korraldajad: Erik Alalooga, Sten Saarits
Festivali toetavad: Eesti Kunstnike Liit, Eesti Kultuurkapital, ARS Kunstilinnak
Postitas Andres Lõo — Püsilink
01.02.2023 — 25.02.2023
Grupinäitus “Mu väheste oskuste nõrgad uimed” Pärnu Linnagaleriis
Kaasaegne kunst
Grupinäitus „Mu väheste oskuste nõrgad uimed”
Pärnu Linnagalerii Raekoda
Uus tn 4, Pärnu
2.–25.02.2023
Kolmapäeval, 1. veebruaril kell 18 avatakse Pärnu Linnagaleriis grupinäitus „Mu väheste oskuste nõrgad uimed”.
Näitus toob esile loomeuurimuse hapruse võrreldes igapäevase eluga, kus on eelistatud tegevused, mis toodavad kohest väärtust. See on kui mitme looja hääle kokkutulemine, et eri tehnikas harjutada empaatiat enda valitud teema vastu. Kuna oskused on piiratud ja uimed pole loodud süvaveeks, meenutab tulem pigem lugu kolmest pimedast mehest, kes püüavad kirjeldada elevanti, kuid jäävad eri arusaamadele, kes jala, kes külje, kes londi juurde. Projekti esmane versioon oli väljas Automati-nimelises projektiruumis, Saarbrückenis 2022. aasta sügisel. Väljapanek Pärnu Linnagaleriis on Saksamaal toimunud projekti edasiarendus.
Osalevad kunstnikud: Laura De Jaeger, Joosep Kivimäe, Johannes Luik, Kaisa Maasik, Tiiu Maasik, Eva Mustonen ja Mathias Väärsi
Projektijuht: Elo Meier
Graafiline disain: Pamela Sume
Toetajad: Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital ja Pärnumaa ekspertgrupp, Jaanihanso Siidrivabrik, PERI AS, Pizzakiosk, Pärnu Linn
Täname: Estonia Medical Spa & Hotel, Karel Koplimets, Kusja, Mariel Värk, Nienke Fransen, Pärnu Jahtklubi, Villa Wesset
Näitus jääb avatuks kuni 25. veebruarini 2023.
Registreeru kunstibussile, et minna avamisele!
Marsruut: Tallinn-Pärnu-Tallinn
Ajakava, kolmapäeval, 1. veebruaril:
16.00 – kunstibuss stardib Vene Kultuurikeskuse eest (Mere pst 5, orienteeruv saabumisaeg on 18.00)
21.30 – kunstibuss stardib Endla teatri eest parklast ning lõpetab sõidu Vene Kultuurikeskuse ees (orienteeruv saabumisaeg on 23.30)
Rohkem infot ja registreerimisvorm
Lisainfo:
www.linnagalerii.ee
Liitu ka meie uudiskirjaga:
—
Pärnu Linnagalerii
Nikolai 27 / Uus 4
Avatud T-R 11-17 ja L 11-14
tel. +372 552 2381
galerii@linnagalerii.ee
www.linnagalerii.ee
Postitas Kaisa Maasik — Püsilink
Grupinäitus “Mu väheste oskuste nõrgad uimed” Pärnu Linnagaleriis
Kolmapäev 01 veebruar, 2023 — Laupäev 25 veebruar, 2023
Kaasaegne kunst
Grupinäitus „Mu väheste oskuste nõrgad uimed”
Pärnu Linnagalerii Raekoda
Uus tn 4, Pärnu
2.–25.02.2023
Kolmapäeval, 1. veebruaril kell 18 avatakse Pärnu Linnagaleriis grupinäitus „Mu väheste oskuste nõrgad uimed”.
Näitus toob esile loomeuurimuse hapruse võrreldes igapäevase eluga, kus on eelistatud tegevused, mis toodavad kohest väärtust. See on kui mitme looja hääle kokkutulemine, et eri tehnikas harjutada empaatiat enda valitud teema vastu. Kuna oskused on piiratud ja uimed pole loodud süvaveeks, meenutab tulem pigem lugu kolmest pimedast mehest, kes püüavad kirjeldada elevanti, kuid jäävad eri arusaamadele, kes jala, kes külje, kes londi juurde. Projekti esmane versioon oli väljas Automati-nimelises projektiruumis, Saarbrückenis 2022. aasta sügisel. Väljapanek Pärnu Linnagaleriis on Saksamaal toimunud projekti edasiarendus.
Osalevad kunstnikud: Laura De Jaeger, Joosep Kivimäe, Johannes Luik, Kaisa Maasik, Tiiu Maasik, Eva Mustonen ja Mathias Väärsi
Projektijuht: Elo Meier
Graafiline disain: Pamela Sume
Toetajad: Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital ja Pärnumaa ekspertgrupp, Jaanihanso Siidrivabrik, PERI AS, Pizzakiosk, Pärnu Linn
Täname: Estonia Medical Spa & Hotel, Karel Koplimets, Kusja, Mariel Värk, Nienke Fransen, Pärnu Jahtklubi, Villa Wesset
Näitus jääb avatuks kuni 25. veebruarini 2023.
Registreeru kunstibussile, et minna avamisele!
Marsruut: Tallinn-Pärnu-Tallinn
Ajakava, kolmapäeval, 1. veebruaril:
16.00 – kunstibuss stardib Vene Kultuurikeskuse eest (Mere pst 5, orienteeruv saabumisaeg on 18.00)
21.30 – kunstibuss stardib Endla teatri eest parklast ning lõpetab sõidu Vene Kultuurikeskuse ees (orienteeruv saabumisaeg on 23.30)
Rohkem infot ja registreerimisvorm
Lisainfo:
www.linnagalerii.ee
Liitu ka meie uudiskirjaga:
—
Pärnu Linnagalerii
Nikolai 27 / Uus 4
Avatud T-R 11-17 ja L 11-14
tel. +372 552 2381
galerii@linnagalerii.ee
www.linnagalerii.ee
Postitas Kaisa Maasik — Püsilink
22.01.2023 — 23.04.2023
Holger Loodus Kai kunstikeskuses
Maal
22. jaanuarist kuni 23. aprillini on Kai kunstikeskuses võimalik külastada Holger Looduse isikunäitust „18 kevadist hetke“, mis on mitmekülgse kunstniku uute teoste esmaesitlus.
Maali- ja meediakunsti valdkonnas tegutsev EKA maali õppejõud ja vilistlane Holger Loodus eksponeerib kaht videoinstallatsiooni, millega tutvumine on vormitud terviklikuks ruumikogemuseks. Väljapanek on üles ehitatud spiraalina: vaataja saab seda avastada nagu teokarpi ja leida selle südamest väikese pärli. Vastupidi tänapäeva pidevalt kiirustavale ja hakitud elule püüdleb Loodus aeglustumise poole ning jagab selle kohta ideid ja võtteid ka vaatajaga.
Näituse pealkiri, viide nõukogudeaegsele teleseriaalile „Seitseteist kevadist hetke“ (1973, režissöör Tatjana Lioznova) pole juhuslik. Seriaali omapärane visuaalne filosoofia on lähedane selle ajastu „aeglase kino“ pioneeride Andrei Tarkovski ja Ingmar Bergmani loomekreedodele ning kui mitte otseselt sellest kunstipärandist, siis kindlasti tuleks Holger Looduse loomingu juuri otsida sellega seotud ideestikust – veendumusest, et visuaalne kunst on omaette keel, milles võib kõneleda ka kõige keerulisematel teemadel, ja soovist liikuda tegelikkuse aeglasema mõtestamise poole, kus ühes veetilgas võib peituda terve maailm.
Holger Loodus (1970) on muusik, maali-, multimeedia- ja installatsioonikunstnik, Eesti Kunstiakadeemia õppejõud. Tema teostele on iseloomulik kummastava, kohati ulmataolise reaalsuse või alternatiivajaloo situatsioonide konstrueerimine. Selleks kasutab ta analüütilisi ja samas poeetilis-filosoofilisi visuaalseid vahendeid, hüperrealistlikust maalist enda loodud mehhanismide ja videotest ruumilavastusteni. 2018. aastal osales Loodus auhinna Köler Prize nominentide näitusel Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis, kus pälvis publikupreemia. Alates 2010. aastast on ta esinenud isiku- ja grupinäitustel Eestis, Leedus, Soomes ja Saksamaal, viimased isikunäitused toimusid Tartus Kogo galeriis (2021), Turu Kunstimuuseumis (2019) ja Tallinna Kunstihoone galeriis (2017).
Näitus on avatud K—P kell 12.99–18.99
Pilet 10€/6€
Näituse toimkond: Karin Laansoo, Kadri Laas-Lepasepp, Kadi-Ell Tähiste, Katrin Tomiste, Kärt Koppel, Maija-Britta Laast
Näituse kujundus: Holger Loodus, Tõnu Narro
Tehniline teostus: Tehniline Direktor – Tõnu Narro, Mihkel Lember + Erik Liiv, Marten Esko
Teksti autor: Elnara Taidre
Graafiline disain: Henri Kutsar
Toetajad: Eesti Kultuurkapital, Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet, Vestman Energia, Eesti Rahvakultuuri Keskus, AkzoNobel
Suur tänu: Katrin Enni, Kaie Loodus, Keiu Krikmann, Rein Loodus, Georg Kaasik, Aksel Haagensen, Hilde Methi, Martijn van Nieuwenhuyzen, Raili Keiv, Tanel Paliale, Andres Teiss, Valge Kuup, Põhjala pruulikoda
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Holger Loodus Kai kunstikeskuses
Pühapäev 22 jaanuar, 2023 — Pühapäev 23 aprill, 2023
Maal
22. jaanuarist kuni 23. aprillini on Kai kunstikeskuses võimalik külastada Holger Looduse isikunäitust „18 kevadist hetke“, mis on mitmekülgse kunstniku uute teoste esmaesitlus.
Maali- ja meediakunsti valdkonnas tegutsev EKA maali õppejõud ja vilistlane Holger Loodus eksponeerib kaht videoinstallatsiooni, millega tutvumine on vormitud terviklikuks ruumikogemuseks. Väljapanek on üles ehitatud spiraalina: vaataja saab seda avastada nagu teokarpi ja leida selle südamest väikese pärli. Vastupidi tänapäeva pidevalt kiirustavale ja hakitud elule püüdleb Loodus aeglustumise poole ning jagab selle kohta ideid ja võtteid ka vaatajaga.
Näituse pealkiri, viide nõukogudeaegsele teleseriaalile „Seitseteist kevadist hetke“ (1973, režissöör Tatjana Lioznova) pole juhuslik. Seriaali omapärane visuaalne filosoofia on lähedane selle ajastu „aeglase kino“ pioneeride Andrei Tarkovski ja Ingmar Bergmani loomekreedodele ning kui mitte otseselt sellest kunstipärandist, siis kindlasti tuleks Holger Looduse loomingu juuri otsida sellega seotud ideestikust – veendumusest, et visuaalne kunst on omaette keel, milles võib kõneleda ka kõige keerulisematel teemadel, ja soovist liikuda tegelikkuse aeglasema mõtestamise poole, kus ühes veetilgas võib peituda terve maailm.
Holger Loodus (1970) on muusik, maali-, multimeedia- ja installatsioonikunstnik, Eesti Kunstiakadeemia õppejõud. Tema teostele on iseloomulik kummastava, kohati ulmataolise reaalsuse või alternatiivajaloo situatsioonide konstrueerimine. Selleks kasutab ta analüütilisi ja samas poeetilis-filosoofilisi visuaalseid vahendeid, hüperrealistlikust maalist enda loodud mehhanismide ja videotest ruumilavastusteni. 2018. aastal osales Loodus auhinna Köler Prize nominentide näitusel Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis, kus pälvis publikupreemia. Alates 2010. aastast on ta esinenud isiku- ja grupinäitustel Eestis, Leedus, Soomes ja Saksamaal, viimased isikunäitused toimusid Tartus Kogo galeriis (2021), Turu Kunstimuuseumis (2019) ja Tallinna Kunstihoone galeriis (2017).
Näitus on avatud K—P kell 12.99–18.99
Pilet 10€/6€
Näituse toimkond: Karin Laansoo, Kadri Laas-Lepasepp, Kadi-Ell Tähiste, Katrin Tomiste, Kärt Koppel, Maija-Britta Laast
Näituse kujundus: Holger Loodus, Tõnu Narro
Tehniline teostus: Tehniline Direktor – Tõnu Narro, Mihkel Lember + Erik Liiv, Marten Esko
Teksti autor: Elnara Taidre
Graafiline disain: Henri Kutsar
Toetajad: Eesti Kultuurkapital, Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet, Vestman Energia, Eesti Rahvakultuuri Keskus, AkzoNobel
Suur tänu: Katrin Enni, Kaie Loodus, Keiu Krikmann, Rein Loodus, Georg Kaasik, Aksel Haagensen, Hilde Methi, Martijn van Nieuwenhuyzen, Raili Keiv, Tanel Paliale, Andres Teiss, Valge Kuup, Põhjala pruulikoda
Postitas Andres Lõo — Püsilink
26.01.2023 — 29.01.2023
Antropotseeni teemaline disaini ja rakenduskunsti ning MACA õppekavade ühisnäitus
Disain ja rakenduskunst
Disaini ja rakenduskunsti ning MACA ühisnäitus „Staying in the Compost: Ghosts and Monsters of the Anthropocene“.
Näitus avatakse neljapäeval, 26. jaanuaril kell 18.00 Kanuti Gildi SAALi keldrisaalis (Pühavaimu 5).
Näitusel on esitatud disaini ja rakenduskunsti ning kaasaegse kunsti magistrantide tööd, mis on tehtud sügissemestril toimunud Taavi Hallimäe ja Sandra Kosorotova juhendatud kursuse „Ghosts and Monsters of the Anthropocene“ raames. Kursus algas Sepideh Ardalani ja Pire Sova töötubadega MASSIA kunstiresidentuuris (Massiaru, Pärnumaa), jätkus seminaride ja individuaalse tööga ning lõppeb avaliku näitusega Kanuti Gildi SAALis. Lisaks kuue tudengi individuaalsetele projektidele saab näitusel tutvuda Pire Sova töötoast alguse saanud ning tudengite ja komposti lagundavate mikroorganismide ühistööna valminud teosega.
Kunstnikud: Siew Ching Ang, Y. Derya Balkan, Zody Burke, Katarina Kruus, Viktor Kudriashov, Elle Kannike
Graafiline disainer: Agnes Isabelle Veevo
Näituse avamisel pakutakse Sveta Baari alkohoolseid jooke ja mittealkohoolset kombucha-teed, mille on valmistanud näitusel osalev kunstnik Elle Kannike.
Reedel, 27. jaanuaril, kell 17.00–19.00 toimub näitusel lugemisgrupp, mida viib läbi näitusel osalev kunstnik Siew Ching Ang.
Osalemissoovi korral võtke palun Siew’ga ühendust: siew.ang@artun.ee
Näitus on avatud 27.–29. jaanuaril, kell 13.00–19.00.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Antropotseeni teemaline disaini ja rakenduskunsti ning MACA õppekavade ühisnäitus
Neljapäev 26 jaanuar, 2023 — Pühapäev 29 jaanuar, 2023
Disain ja rakenduskunst
Disaini ja rakenduskunsti ning MACA ühisnäitus „Staying in the Compost: Ghosts and Monsters of the Anthropocene“.
Näitus avatakse neljapäeval, 26. jaanuaril kell 18.00 Kanuti Gildi SAALi keldrisaalis (Pühavaimu 5).
Näitusel on esitatud disaini ja rakenduskunsti ning kaasaegse kunsti magistrantide tööd, mis on tehtud sügissemestril toimunud Taavi Hallimäe ja Sandra Kosorotova juhendatud kursuse „Ghosts and Monsters of the Anthropocene“ raames. Kursus algas Sepideh Ardalani ja Pire Sova töötubadega MASSIA kunstiresidentuuris (Massiaru, Pärnumaa), jätkus seminaride ja individuaalse tööga ning lõppeb avaliku näitusega Kanuti Gildi SAALis. Lisaks kuue tudengi individuaalsetele projektidele saab näitusel tutvuda Pire Sova töötoast alguse saanud ning tudengite ja komposti lagundavate mikroorganismide ühistööna valminud teosega.
Kunstnikud: Siew Ching Ang, Y. Derya Balkan, Zody Burke, Katarina Kruus, Viktor Kudriashov, Elle Kannike
Graafiline disainer: Agnes Isabelle Veevo
Näituse avamisel pakutakse Sveta Baari alkohoolseid jooke ja mittealkohoolset kombucha-teed, mille on valmistanud näitusel osalev kunstnik Elle Kannike.
Reedel, 27. jaanuaril, kell 17.00–19.00 toimub näitusel lugemisgrupp, mida viib läbi näitusel osalev kunstnik Siew Ching Ang.
Osalemissoovi korral võtke palun Siew’ga ühendust: siew.ang@artun.ee
Näitus on avatud 27.–29. jaanuaril, kell 13.00–19.00.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
11.01.2023 — 04.02.2023
Maria Erikson Draakoni galeriis
Graafika
Draakoni galeriis EKA graafika külalislektori, töökoja juhataja ja meistri Maria Eriksoni isikunäitus „Pehme puudutus äärel“.
Näitusel „Pehme puudutus äärel“ vaatleb kunstnik enda suhet graafika protsessiga, millesse on kaasatud kunstniku keha ja litokivi. Võrreldes keha ja selle puutepinda litokivi pinnaga, otsitakse nendevahelisi paralleele ja vastuolusid. Omistades litokivile inimnahale omase võime mäletada, uurib Erikson enda loomingut kui kahe keha – kunstniku ja litokivi – vahelist dialoogi. Materjalide kokkupuute tulemusena kerkivad nende sarnasuste ja erinevuste kaudu esile kehade mittehierarhilised suhtlemisviisid ja uued koosolemise vormid.
Litokivi pind on sile ja poorne. See on justkui nahk, mille pinnal talletuv puudutus kihistub ajas. Eriksoni loomingus keskne litotušš on joonistusmaterjal, mille kuivamisel kivipinnal tekib niidistikku meenutav abstraktne maastik, milles väljenduvad ühtaegu kivimi geoloogilised protsessid kui ka materjali ning kunstniku vaheline puudutuste jada.
„Pehme puudutus äärel“ on kolmeosaline näituseprojekt, mille esimene ekspositsioon on Draakoni galeriis, teine tuleb esitlusele märtsis Ratamo galeriis Jyväskyläs ja kolmas Litograafia muuseumis Rootsis aprillis 2023.
Maria Eriksoni kunstnikupraktika keskmes on materiaalsus ja protsess. Teda huvitavad ruumid ja vaheruumid, mis tekivad materjalide ja trükipindade kokkupuutel. Uutes ruumiinstallatsioonides ja materjalikooslustes täheldab ta nende suhete kihistumist, muutumise kulgu ajas ning sidusust üksteisega. Ta on läbinud kaheaastase litograafia trükitehnoloogia õppe Tamarind Instituudis (USA) ning omandanud magistrikraadi graafika erialal Soome Kunstiakadeemias. 2019. aastal tunnustati Maria Eriksoni Eduard Viiralti nimelise stipendiumiga ja 2021. aastal Ann-Margret Lindelli nimelise graafikastipendiumiga (Rootsi).
Hiljutisi näitusi: „Märkmeid piiriruumist”, ARSi projektiruum (2022); „Taidegrafiikan tapa olla – materiality, collaboration and agency”, Exhibition Laboratory, Helsingi (2021); „Grafik”, galerii Sander, Norrköping, Rootsi (2021).
Näitus jääb avatuks 4. veebruarini 2023.
Näitust toetab Eesti Kultuurkapital.
Kunstnik tänab: Liina Siib, Paul Rannik, Mart Saarepuu, EKA graafika.
Näituseid Draakoni galeriis toetavad Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium ja Liviko AS
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Maria Erikson Draakoni galeriis
Kolmapäev 11 jaanuar, 2023 — Laupäev 04 veebruar, 2023
Graafika
Draakoni galeriis EKA graafika külalislektori, töökoja juhataja ja meistri Maria Eriksoni isikunäitus „Pehme puudutus äärel“.
Näitusel „Pehme puudutus äärel“ vaatleb kunstnik enda suhet graafika protsessiga, millesse on kaasatud kunstniku keha ja litokivi. Võrreldes keha ja selle puutepinda litokivi pinnaga, otsitakse nendevahelisi paralleele ja vastuolusid. Omistades litokivile inimnahale omase võime mäletada, uurib Erikson enda loomingut kui kahe keha – kunstniku ja litokivi – vahelist dialoogi. Materjalide kokkupuute tulemusena kerkivad nende sarnasuste ja erinevuste kaudu esile kehade mittehierarhilised suhtlemisviisid ja uued koosolemise vormid.
Litokivi pind on sile ja poorne. See on justkui nahk, mille pinnal talletuv puudutus kihistub ajas. Eriksoni loomingus keskne litotušš on joonistusmaterjal, mille kuivamisel kivipinnal tekib niidistikku meenutav abstraktne maastik, milles väljenduvad ühtaegu kivimi geoloogilised protsessid kui ka materjali ning kunstniku vaheline puudutuste jada.
„Pehme puudutus äärel“ on kolmeosaline näituseprojekt, mille esimene ekspositsioon on Draakoni galeriis, teine tuleb esitlusele märtsis Ratamo galeriis Jyväskyläs ja kolmas Litograafia muuseumis Rootsis aprillis 2023.
Maria Eriksoni kunstnikupraktika keskmes on materiaalsus ja protsess. Teda huvitavad ruumid ja vaheruumid, mis tekivad materjalide ja trükipindade kokkupuutel. Uutes ruumiinstallatsioonides ja materjalikooslustes täheldab ta nende suhete kihistumist, muutumise kulgu ajas ning sidusust üksteisega. Ta on läbinud kaheaastase litograafia trükitehnoloogia õppe Tamarind Instituudis (USA) ning omandanud magistrikraadi graafika erialal Soome Kunstiakadeemias. 2019. aastal tunnustati Maria Eriksoni Eduard Viiralti nimelise stipendiumiga ja 2021. aastal Ann-Margret Lindelli nimelise graafikastipendiumiga (Rootsi).
Hiljutisi näitusi: „Märkmeid piiriruumist”, ARSi projektiruum (2022); „Taidegrafiikan tapa olla – materiality, collaboration and agency”, Exhibition Laboratory, Helsingi (2021); „Grafik”, galerii Sander, Norrköping, Rootsi (2021).
Näitus jääb avatuks 4. veebruarini 2023.
Näitust toetab Eesti Kultuurkapital.
Kunstnik tänab: Liina Siib, Paul Rannik, Mart Saarepuu, EKA graafika.
Näituseid Draakoni galeriis toetavad Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium ja Liviko AS
Postitas Andres Lõo — Püsilink
17.01.2023
Raamatuesitlus EKAs teisipäeval, 17. jaanuaril kell 17:00-18:30 ruumis A-501
Fotograafia
17. jaanuaril kell 17:00 toimub EKAs A-501 kirjastuse Rooftop Press äsja välja antud kahe kunstnikuraamatu – Jessie Bullivanti “Attached” ja James Prevetti “Things for Homes / Homes for Things” – esitlus. Raamatute autoritega vestleb Rooftop Pressi kirjastaja Tuukka Kaila. Vestlus toimub inglise keeles. Tuukka Kaila viibib Tallinnas Eesti Kunstiakadeemia fotograafia osakonna kutsel ning viib 16.-18.01 läbi meistriklassi “Isekirjastatud autoriraamat”.
Esitlusel on võimalik raamatuid ka endale soetada (“Attached” 18 eur ja “Things for Homes/Homes for Things” 27 eur – ainult sularahas).
Jessie Bullivant “Attached” sisaldab erinevate autorite tekste kunstnik Jessie Bullivanti (Austraalia/Soome) viimase kümne aasta rikkalikule kunstnikupraktikale. Teemade hulgas on immateriaalsete kunstiteoste säilitamine, ligipääs ja mäletamine; samuti on esile toodud nüansse, mis fotograafilise dokumentatsiooni käigus tihti kaotsi kipuvad minema. “Attached” pakub ülevaate kunstniku teostest ning ähmastab piire nii kunsti ja selle dokumenteerimise vahel kui ka traditsioonilise monograafia ja eksperimetaalse kunstnikuraamatu vahel.
Raamatu tekstide autorid: Brendan Barnett, Yvonne Billimore, David Bullivant, Freja Bäckman, Christo Crocker, Mitchel Cumming, Eric Demetriou, Paul Doornbusch, Beau Emmet, Mark Friedlander, Max Hannus, Tim Holmes, Lou Hubbard, Anthony Johnson, Mikko Kuorinki, Katie Lenanton, Minna Miettilä, Even Minn, Paul Moses, Anna Parlane, James Prevett, Georgia Robenstone, Geoff Robinson, Ainslie Templeton.
James Prevett “Things for Homes / Homes for Things”, välja antud koos TACO!’ga.
Kas skulptuur suudab kodustes tingimustes ellu jääda, ilma et ta muutuks millekski muuks, kodustatud objektiks – nagu uksestopper või mütsivarn? Trükis hõlmab vestlusi teemal, kuidas me suhestume sotsiaalses mõttes objektidega ja millised on sellest tõukuvad ruumisuhted.
Tekstide autorid: Annie May Demozay, Mat Jenner, Jennifer Powell, Vidha Saumya, Eetu Viren, Vilma Pimenoff, Henni Alava, Sven Claes, Deborah Frimpong, Michael Pleasance, Paul Seymour, Dani Tagen, Riordan Tyson, Karstein Volle, Leena Ylä-Lyly
Jessie Bullivant on Austraaliast pärit kirjanik ja kultuuritöötaja, kes elab Helsingis. Tema huvide fookuses on institutsioonid ja suhted. Bullivant on kaitsnud magistrikraadi Helsingi Kunstiakadeemias 2020 ning hetkel tegeleb ta loovuurimusega, mida toetab Kone Foundation (2022–2025).
Tuukka Kaila elab ja töötab Helsingis. Tema kunstnikupraktika fookuses on fotograafia ja kirjastamise valdkondade piiride laiendamine. Kaila on artist-run kirjastuse Rooftop Press kaasasutaja ning kunstnikuraamatute sündmuste sarja “Bookies” asutaja. Tema töid on eksponeeritud muuseumides ja galeriides Euroopas, USAs ja Hiinas ning tema töid on näiteks Kiasma, Soome Rahvusraamatukogu ja Helsingi Kunstimuuseumi kogudes.
James Prevett kombineerib objekte, sündmusi, teksti ja videot, tehes seda tihti skulpturaalses võtmes. Kunstnik läheneb skulptuurile kui viisile eksperimenteerida nii isikliku kui kollektiivse mõtte ja kehade piirialadel. Ta on oma teoseid eksponeerinud Ühendkuningriigis, Soomes, Tais, USAs, Austrias ja Brasiilias; samuti kuulus Prevett meeskonda, kes esindas Suurbritanniat Veneetsia Arhitektuuribiennaalil 2006. a. Prevettile omistati 2021. aasta. Linnamo auhind. Tema teoseid leidub Kiasma Soome Rahvusgalerii kogus ning arvukates erakogudes. Kunstnik elab ja töötab Helsingis ning töötab skulptuuriosakonna õppejõuna Helsingi Kunstiakadeemias (Uniarts).
Postitas Maris Karjatse — Püsilink
Raamatuesitlus EKAs teisipäeval, 17. jaanuaril kell 17:00-18:30 ruumis A-501
Teisipäev 17 jaanuar, 2023
Fotograafia
17. jaanuaril kell 17:00 toimub EKAs A-501 kirjastuse Rooftop Press äsja välja antud kahe kunstnikuraamatu – Jessie Bullivanti “Attached” ja James Prevetti “Things for Homes / Homes for Things” – esitlus. Raamatute autoritega vestleb Rooftop Pressi kirjastaja Tuukka Kaila. Vestlus toimub inglise keeles. Tuukka Kaila viibib Tallinnas Eesti Kunstiakadeemia fotograafia osakonna kutsel ning viib 16.-18.01 läbi meistriklassi “Isekirjastatud autoriraamat”.
Esitlusel on võimalik raamatuid ka endale soetada (“Attached” 18 eur ja “Things for Homes/Homes for Things” 27 eur – ainult sularahas).
Jessie Bullivant “Attached” sisaldab erinevate autorite tekste kunstnik Jessie Bullivanti (Austraalia/Soome) viimase kümne aasta rikkalikule kunstnikupraktikale. Teemade hulgas on immateriaalsete kunstiteoste säilitamine, ligipääs ja mäletamine; samuti on esile toodud nüansse, mis fotograafilise dokumentatsiooni käigus tihti kaotsi kipuvad minema. “Attached” pakub ülevaate kunstniku teostest ning ähmastab piire nii kunsti ja selle dokumenteerimise vahel kui ka traditsioonilise monograafia ja eksperimetaalse kunstnikuraamatu vahel.
Raamatu tekstide autorid: Brendan Barnett, Yvonne Billimore, David Bullivant, Freja Bäckman, Christo Crocker, Mitchel Cumming, Eric Demetriou, Paul Doornbusch, Beau Emmet, Mark Friedlander, Max Hannus, Tim Holmes, Lou Hubbard, Anthony Johnson, Mikko Kuorinki, Katie Lenanton, Minna Miettilä, Even Minn, Paul Moses, Anna Parlane, James Prevett, Georgia Robenstone, Geoff Robinson, Ainslie Templeton.
James Prevett “Things for Homes / Homes for Things”, välja antud koos TACO!’ga.
Kas skulptuur suudab kodustes tingimustes ellu jääda, ilma et ta muutuks millekski muuks, kodustatud objektiks – nagu uksestopper või mütsivarn? Trükis hõlmab vestlusi teemal, kuidas me suhestume sotsiaalses mõttes objektidega ja millised on sellest tõukuvad ruumisuhted.
Tekstide autorid: Annie May Demozay, Mat Jenner, Jennifer Powell, Vidha Saumya, Eetu Viren, Vilma Pimenoff, Henni Alava, Sven Claes, Deborah Frimpong, Michael Pleasance, Paul Seymour, Dani Tagen, Riordan Tyson, Karstein Volle, Leena Ylä-Lyly
Jessie Bullivant on Austraaliast pärit kirjanik ja kultuuritöötaja, kes elab Helsingis. Tema huvide fookuses on institutsioonid ja suhted. Bullivant on kaitsnud magistrikraadi Helsingi Kunstiakadeemias 2020 ning hetkel tegeleb ta loovuurimusega, mida toetab Kone Foundation (2022–2025).
Tuukka Kaila elab ja töötab Helsingis. Tema kunstnikupraktika fookuses on fotograafia ja kirjastamise valdkondade piiride laiendamine. Kaila on artist-run kirjastuse Rooftop Press kaasasutaja ning kunstnikuraamatute sündmuste sarja “Bookies” asutaja. Tema töid on eksponeeritud muuseumides ja galeriides Euroopas, USAs ja Hiinas ning tema töid on näiteks Kiasma, Soome Rahvusraamatukogu ja Helsingi Kunstimuuseumi kogudes.
James Prevett kombineerib objekte, sündmusi, teksti ja videot, tehes seda tihti skulpturaalses võtmes. Kunstnik läheneb skulptuurile kui viisile eksperimenteerida nii isikliku kui kollektiivse mõtte ja kehade piirialadel. Ta on oma teoseid eksponeerinud Ühendkuningriigis, Soomes, Tais, USAs, Austrias ja Brasiilias; samuti kuulus Prevett meeskonda, kes esindas Suurbritanniat Veneetsia Arhitektuuribiennaalil 2006. a. Prevettile omistati 2021. aasta. Linnamo auhind. Tema teoseid leidub Kiasma Soome Rahvusgalerii kogus ning arvukates erakogudes. Kunstnik elab ja töötab Helsingis ning töötab skulptuuriosakonna õppejõuna Helsingi Kunstiakadeemias (Uniarts).
Postitas Maris Karjatse — Püsilink
10.01.2023 — 27.01.2023
Maris Paal Jakobi galeriis
Kaasaegne kunst
10. jaanuaril, kell 18.00 avatakse Jakobi galeriis Maris Paali isikunäitus „Olen siin käinud”.
Näitus „Olen siin käinud” põhineb nostalgial, eskapismil ja seiklusjanul. See on unenägu, mis on kokku tikitud emotsionaalselt laetud paikadest – mälusopis kaugele peidetud salaaedadest. Kuidas leida puhkepaika tundmatus kohas? Kuidas saab võõras koht tunduda nii tuttavana?
Autorit inspireerib mõte vaatajast, kellel on teose tähenduse loomisel kandev osa. Näitusel on eksponeeritud maalid ja installatiivsed objektid, mis julgustavad ruumi kogema uudishimulikult ning mänguliselt.
Maris Paal peab oma loomepraktikat alternatiiviks päeviku kirjutamisele. Tema maalidele omane priiskav koloriit ja pintslikeel peegeldavad tundeid, mis esinesid loomehetkes – õhin, nostalgia ja igatsus. Olenemata sellest, kas teosed on loodud emotsionaalselt turbulentsel või rahulikul perioodil, võimaldab maali konstrueerimise füüsiline protsess teadvustada ja visualiseerida psühholoogilist maastikku, mida jagada välismaailmaga. Maris on lõpetanud Kõrgema Kunstikooli Pallas maaliosakonna ning õpib hetkel Eesti Kunstiakadeemia kaasaegse kunsti magistriõppes.
Viimased isikunäitused olid tal 2020. aastal Tartu Kunstimajas ning 2022. aastal Põhjala Tehases Sepikoja Galeriis koos Brita Maripuuga.
„Olen siin käinud” on avatud kuni 27. jaanuarini.
T-R kell 13.00–18.00.
Näitust toetab Eesti Kultuurkapital.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Maris Paal Jakobi galeriis
Teisipäev 10 jaanuar, 2023 — Reede 27 jaanuar, 2023
Kaasaegne kunst
10. jaanuaril, kell 18.00 avatakse Jakobi galeriis Maris Paali isikunäitus „Olen siin käinud”.
Näitus „Olen siin käinud” põhineb nostalgial, eskapismil ja seiklusjanul. See on unenägu, mis on kokku tikitud emotsionaalselt laetud paikadest – mälusopis kaugele peidetud salaaedadest. Kuidas leida puhkepaika tundmatus kohas? Kuidas saab võõras koht tunduda nii tuttavana?
Autorit inspireerib mõte vaatajast, kellel on teose tähenduse loomisel kandev osa. Näitusel on eksponeeritud maalid ja installatiivsed objektid, mis julgustavad ruumi kogema uudishimulikult ning mänguliselt.
Maris Paal peab oma loomepraktikat alternatiiviks päeviku kirjutamisele. Tema maalidele omane priiskav koloriit ja pintslikeel peegeldavad tundeid, mis esinesid loomehetkes – õhin, nostalgia ja igatsus. Olenemata sellest, kas teosed on loodud emotsionaalselt turbulentsel või rahulikul perioodil, võimaldab maali konstrueerimise füüsiline protsess teadvustada ja visualiseerida psühholoogilist maastikku, mida jagada välismaailmaga. Maris on lõpetanud Kõrgema Kunstikooli Pallas maaliosakonna ning õpib hetkel Eesti Kunstiakadeemia kaasaegse kunsti magistriõppes.
Viimased isikunäitused olid tal 2020. aastal Tartu Kunstimajas ning 2022. aastal Põhjala Tehases Sepikoja Galeriis koos Brita Maripuuga.
„Olen siin käinud” on avatud kuni 27. jaanuarini.
T-R kell 13.00–18.00.
Näitust toetab Eesti Kultuurkapital.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
11.01.2023 — 06.02.2023
Maria-Kristiina Ulas Hobusepea galeriis
Vabade kunstide teaduskond
11. jaanuaril, 2023 kell 18.00 avab Maria-Kristiina Ulas Hobusepea galeriis isiknäituse „Vihje vihinal vasakult“. Näitus jääb avatuks 6. veebruarini 2023.
„Ootamatus võib olla õpetlik, vaikne nügimine helguse poole. Värske võimalus taibata, mis siis, et mäluräbalad hõljuvad tühjuses. Taipamise tarm purskab eredalt, vihjed suunavad kurvides pöörama, mitte peatuma, edasi liikuma, suunda muutma, kergelt ja kriginal muutub maneer, elustub eluviis, täpsustub ilmavaade.
Vahetu vahe virgumine vihjete voogamises – vihje vasakult, vihje paremalt, pealaelt ja talla alt. Värsked vihjed valivad vabaduse võnkeid, valgusvirvendusi, veevulinaid. Sihitut saatust vaetakse üha uuesti igal hetkel.
Miks kuratlik kuriteokahtlus uuristab kolbaõõsi? Kust on pärit hillitsev hirm? Vänge vohav vastik väljakannatamatu ving vadistab vaenulikult vaimu vasakus vatsakeses aga vaigistamatu vihje vihiseb vasakult ja viib virgunud väljadele. Väljaspool poliitilist ponnistust, ülalpool, allpool sepitsusi, kõrgemal, sügavamal, seespool loksub vaikne soe meri, jääbki hommikute hoidjaks.
Vihjed viivad taipamisteni, taipamisest peab jääma jälg, muidu ta haihtub õhku, kaob olematusesse, ununeb ja kätte teda enam ei saa. Inimene- ergas elajas.“
Maria-Kristiina Ulas
Maria-Kristiina Ulas lõpetas Eesti Kunstiakadeemia 1991. aastal graafika erialal, astudes kunstnikest vanemate jälgedes – tema ema Concordia Klar (1938–2004) ja isa Peeter Ulas (1934–2008) olid tuntud eesti graafikud.
Juba akadeemias õppimise ajal paistis Maria-Kristiina Ulas silma erakordselt isikupärase joonistajana, see meedium oma mitmekesistes variatsioonides on jäänud talle peamiseks väljendusvahendiks tänini. Maria-Kristiina Ulase kunstiellu astumine 1990. aastate piiril sattus pöördelisse paradigmade vahetumise aega. Tema loomenatuuriga sobisid ühelt poolt 1980. aastate teise poole mütoloogilisus ja neoekspressionistlik jõuline figuraalsus, teisalt kunsti piiride laienemine, uued vabadused formaadis ja tehnikates. Ulas laiendas joonistuse kui väljendusatribuudi piire, tuues selle tavapärasest eeltöö või õppeotstarbe mõõtmest jõuliselt suure kunsti sekka. Maria-Kristiina Ulase joonistusmaneer, mis põhineb küll klassikalisel stuudiumil, on algusest peale olnud vaba ja adovabbelikult improvisatsiooniline. Tema hiiglaslikud ja värvikirevad figuraalsuse ja abstraktsuse piirimail balansseerivad joonistused püüdsid koheselt tähelepanu ja leidsid tunnustust. Hiljem on Ulase mängulisse ja varjamatu erootikaga laetud kujundimaailma lisandunud enam müstikat ja sürreaalsust. Teatraalse otsekohesusega on ta edasi arendanud omamütoloogilist liini, luues põnevaid olevusi ja köitvaid pingestatud kompositsioone, milles joone väljenduslikkus prevaleerib värvilise pinna üle.
Maria-Kristiina Ulase tööd jõudsid avalikkuse ette esmakordselt 1988. aastal. Sealtpeale on ta korraldanud paarkümmend isiknäitust ning mitmete ühisnäituste seas on esinemisi nii kodu- kui välismaal. Maria-Kristiina Ulas on olnud aastaid tegev õppejõuna Kunstiakadeemias ja juhendanud mitmeid kursusi väljaspool seda ning teinud joonistamise aktsioone näituste avamistel. Ta kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja (1991) ja Eesti Vabagraafikute Ühendusse (1992); aastatel 1989–1993 oli ta Uue Graafika Grupi liige. Maria-Kristiina Ulasele on omistatud Kristjan Raua nimeline kunstipreemia (1992) ning G Galerii preemia (2002). 2006. aastal sai ta Äramärkimispreemia 12. Aasia biennaalil. 2022. aastal sai ta aasta graafiku tiitli. Maria-Kristiina Ulase teoseid leidub Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi kogudes.
Reeli Kõiv
Näitust toetavad Eesti Kultuurkapital, Vunder Skizze
Näituseid Hobusepea galeriis toetavad Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium ja Liviko AS.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Maria-Kristiina Ulas Hobusepea galeriis
Kolmapäev 11 jaanuar, 2023 — Esmaspäev 06 veebruar, 2023
Vabade kunstide teaduskond
11. jaanuaril, 2023 kell 18.00 avab Maria-Kristiina Ulas Hobusepea galeriis isiknäituse „Vihje vihinal vasakult“. Näitus jääb avatuks 6. veebruarini 2023.
„Ootamatus võib olla õpetlik, vaikne nügimine helguse poole. Värske võimalus taibata, mis siis, et mäluräbalad hõljuvad tühjuses. Taipamise tarm purskab eredalt, vihjed suunavad kurvides pöörama, mitte peatuma, edasi liikuma, suunda muutma, kergelt ja kriginal muutub maneer, elustub eluviis, täpsustub ilmavaade.
Vahetu vahe virgumine vihjete voogamises – vihje vasakult, vihje paremalt, pealaelt ja talla alt. Värsked vihjed valivad vabaduse võnkeid, valgusvirvendusi, veevulinaid. Sihitut saatust vaetakse üha uuesti igal hetkel.
Miks kuratlik kuriteokahtlus uuristab kolbaõõsi? Kust on pärit hillitsev hirm? Vänge vohav vastik väljakannatamatu ving vadistab vaenulikult vaimu vasakus vatsakeses aga vaigistamatu vihje vihiseb vasakult ja viib virgunud väljadele. Väljaspool poliitilist ponnistust, ülalpool, allpool sepitsusi, kõrgemal, sügavamal, seespool loksub vaikne soe meri, jääbki hommikute hoidjaks.
Vihjed viivad taipamisteni, taipamisest peab jääma jälg, muidu ta haihtub õhku, kaob olematusesse, ununeb ja kätte teda enam ei saa. Inimene- ergas elajas.“
Maria-Kristiina Ulas
Maria-Kristiina Ulas lõpetas Eesti Kunstiakadeemia 1991. aastal graafika erialal, astudes kunstnikest vanemate jälgedes – tema ema Concordia Klar (1938–2004) ja isa Peeter Ulas (1934–2008) olid tuntud eesti graafikud.
Juba akadeemias õppimise ajal paistis Maria-Kristiina Ulas silma erakordselt isikupärase joonistajana, see meedium oma mitmekesistes variatsioonides on jäänud talle peamiseks väljendusvahendiks tänini. Maria-Kristiina Ulase kunstiellu astumine 1990. aastate piiril sattus pöördelisse paradigmade vahetumise aega. Tema loomenatuuriga sobisid ühelt poolt 1980. aastate teise poole mütoloogilisus ja neoekspressionistlik jõuline figuraalsus, teisalt kunsti piiride laienemine, uued vabadused formaadis ja tehnikates. Ulas laiendas joonistuse kui väljendusatribuudi piire, tuues selle tavapärasest eeltöö või õppeotstarbe mõõtmest jõuliselt suure kunsti sekka. Maria-Kristiina Ulase joonistusmaneer, mis põhineb küll klassikalisel stuudiumil, on algusest peale olnud vaba ja adovabbelikult improvisatsiooniline. Tema hiiglaslikud ja värvikirevad figuraalsuse ja abstraktsuse piirimail balansseerivad joonistused püüdsid koheselt tähelepanu ja leidsid tunnustust. Hiljem on Ulase mängulisse ja varjamatu erootikaga laetud kujundimaailma lisandunud enam müstikat ja sürreaalsust. Teatraalse otsekohesusega on ta edasi arendanud omamütoloogilist liini, luues põnevaid olevusi ja köitvaid pingestatud kompositsioone, milles joone väljenduslikkus prevaleerib värvilise pinna üle.
Maria-Kristiina Ulase tööd jõudsid avalikkuse ette esmakordselt 1988. aastal. Sealtpeale on ta korraldanud paarkümmend isiknäitust ning mitmete ühisnäituste seas on esinemisi nii kodu- kui välismaal. Maria-Kristiina Ulas on olnud aastaid tegev õppejõuna Kunstiakadeemias ja juhendanud mitmeid kursusi väljaspool seda ning teinud joonistamise aktsioone näituste avamistel. Ta kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja (1991) ja Eesti Vabagraafikute Ühendusse (1992); aastatel 1989–1993 oli ta Uue Graafika Grupi liige. Maria-Kristiina Ulasele on omistatud Kristjan Raua nimeline kunstipreemia (1992) ning G Galerii preemia (2002). 2006. aastal sai ta Äramärkimispreemia 12. Aasia biennaalil. 2022. aastal sai ta aasta graafiku tiitli. Maria-Kristiina Ulase teoseid leidub Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi kogudes.
Reeli Kõiv
Näitust toetavad Eesti Kultuurkapital, Vunder Skizze
Näituseid Hobusepea galeriis toetavad Eesti Kultuurkapital, Eesti Kultuuriministeerium ja Liviko AS.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
06.01.2023 — 11.01.2023
Britta Benno “Polaarulm”
Graafika
Neljapäeval, 5. jaanuaril kell 17.00 avatakse Rüki galeriis Britta Benno näitus „Polaarulm“.
Galerii valgetel seintel ja polaarsinisel põrandal avaneb ulmeline maastikuabstraktsioon.
Jahedalt kumava värvipaletiga joonistused ja graafika uitab jää plastilistes vormides, kujutise avatus annab ruumi mõtisklusteks ja unistusteks. Mäed ja maastikud on elusad, mäed on inuiti keel.
Põhjapoolus kuulub unistustele, olenditele ja mineraalidele, mis võbelevad kõigis maakihtides. Jää vormis meie rändrahnulise maa, mägede raskus on sirgeks triigitud maa peal rännates endiselt tajutav, lubadused on endiselt õhus. Laulvalt voolav jää ja Maa on ebakindlad muutumise vormid, mis oma pidevas saamises ei püsi kunagi paigal. Maastik muutub abstraktseks kujundiks, muutub hingavaks olendiks.
Britta Benno (s 1984) on Tallinnas elav ja töötav joonistus- ja
graafikakunstnik. Teda huvitavad eri tehnikad ja materjalid ning nende kõrvutamisel ja kombineerimisel avanevad uued perspektiivid. Benno joonistuskeel laieneb näituseruumis animatsioonitehnikatesse ja kõikehõlmavasse ruumiinstallatsiooni. Benno on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia bakalaureuse- ja magistriõppe graafika erialal ning täiendanud end Viini Kunstiakadeemias. 2018. aastast jätkab ta õpinguid Eesti Kunstiakadeemia doktoriõppes kunsti ja disaini erialal, loomepõhise uurimistöö teemaks on „Mõtlemine kihtides, kujutlemine kihtides: posthumanistlikud maastikud laiendatud joonistus- ja graafikaväljal“.
Viimane Benno isikunäitus „Saamisest maa(stiku)ks” Tartu Kunstimajas 2022. aastal seadis peategelaseks seni taustarolli täitnud maastiku, maakoore kivimid paljastusid mullakihi alt. Isikunäitus „Polaarulm“ jätkab mõtteliselt Benno geoloogilisi abstraktsiooniotsinguid.
Näitus jääb avatuks 11. veebruarini.
Kunstnik tänab: Ragnar Neljandi (animatsioon), Mait Eerik (skulptuurid).
Näitust toetavad Eesti Kultuurkapital ja Viljandi Linnavalitsus.
Lisainfo:
Triinu Jürmann
galerist
+372 52 89 059
triinu@rukigalerii.ee
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Britta Benno “Polaarulm”
Reede 06 jaanuar, 2023 — Kolmapäev 11 jaanuar, 2023
Graafika
Neljapäeval, 5. jaanuaril kell 17.00 avatakse Rüki galeriis Britta Benno näitus „Polaarulm“.
Galerii valgetel seintel ja polaarsinisel põrandal avaneb ulmeline maastikuabstraktsioon.
Jahedalt kumava värvipaletiga joonistused ja graafika uitab jää plastilistes vormides, kujutise avatus annab ruumi mõtisklusteks ja unistusteks. Mäed ja maastikud on elusad, mäed on inuiti keel.
Põhjapoolus kuulub unistustele, olenditele ja mineraalidele, mis võbelevad kõigis maakihtides. Jää vormis meie rändrahnulise maa, mägede raskus on sirgeks triigitud maa peal rännates endiselt tajutav, lubadused on endiselt õhus. Laulvalt voolav jää ja Maa on ebakindlad muutumise vormid, mis oma pidevas saamises ei püsi kunagi paigal. Maastik muutub abstraktseks kujundiks, muutub hingavaks olendiks.
Britta Benno (s 1984) on Tallinnas elav ja töötav joonistus- ja
graafikakunstnik. Teda huvitavad eri tehnikad ja materjalid ning nende kõrvutamisel ja kombineerimisel avanevad uued perspektiivid. Benno joonistuskeel laieneb näituseruumis animatsioonitehnikatesse ja kõikehõlmavasse ruumiinstallatsiooni. Benno on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia bakalaureuse- ja magistriõppe graafika erialal ning täiendanud end Viini Kunstiakadeemias. 2018. aastast jätkab ta õpinguid Eesti Kunstiakadeemia doktoriõppes kunsti ja disaini erialal, loomepõhise uurimistöö teemaks on „Mõtlemine kihtides, kujutlemine kihtides: posthumanistlikud maastikud laiendatud joonistus- ja graafikaväljal“.
Viimane Benno isikunäitus „Saamisest maa(stiku)ks” Tartu Kunstimajas 2022. aastal seadis peategelaseks seni taustarolli täitnud maastiku, maakoore kivimid paljastusid mullakihi alt. Isikunäitus „Polaarulm“ jätkab mõtteliselt Benno geoloogilisi abstraktsiooniotsinguid.
Näitus jääb avatuks 11. veebruarini.
Kunstnik tänab: Ragnar Neljandi (animatsioon), Mait Eerik (skulptuurid).
Näitust toetavad Eesti Kultuurkapital ja Viljandi Linnavalitsus.
Lisainfo:
Triinu Jürmann
galerist
+372 52 89 059
triinu@rukigalerii.ee
Postitas Andres Lõo — Püsilink
12.01.2023 — 26.01.2023
Loora Kaubi “Inimene ei näe kunagi unes päikest”
Installatsioon ja skulptuur
“Inimene ei näe kunagi unes päikest” on Loora Kaubi isikunäitus.
Näitus koosneb kahest ruumiinstallatsioonist, mis ehituvad üles skulptuuridele, maalidele ja videoteosele. Näitus avatakse 12. jaanuaril 2023, kell 19.00 ajaloolise Raja tänava skulptuurihoone galeriis Uus Rada.
Uus Rada galeriis eksponeeritud teoste kogumik käsitleb pidevas vahepealsuses olemise tunnet. Kesksel kohal on igatsus laskuda igavesse unne: viibida häirimatult sellises kehalises seisundis, mida paljud loomad ja putukad füüsiliselt läbivad talveunes. Näitus võrdleb keha ainega, mis võib laguneda, lahustuda, kooruda, end kasvatada ja siis jälle ebavajalikust osast loobuda. “Inimene ei näe kunagi unes päikest” mõtiskleb elu hapruse üle ja küsib, kuidas püüda kinni see tunnetuslik miski, mis ootamatult langeb õlule ning halvab kogu keha.
Näituse avamisel esineb performance’iga etenduskunstnik Elle Viies.
Näitus on kureeritud Eestis resideeruva belglase Laura De Jaeger’i poolt.
Graafilise disaini ja visuaalse identiteedi on loonud Taylor “Tex” Tehan.
Loora Kaubi (1998) on Tallinnas töötav kunstnik. Ta on omandanud bakalaureusekraadi Eesti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ja täiendanud end Viini Kunstiakadeemia skulptuuriosakonnas. Kaubi praktika keerleb ümber (naise) keha ja sellesse puutuvate ühiskondlike ja sotsiaalsete suhete. Ekseldes päris ja väljamõeldu vahealal, läheneb ta oma töödes elule kui vaatemängule ja keskendub stseeniloomele, mille kaudu etendada intensiivset emotsiooni. Kaubi on pälvinud Eesti Noorte Kaasaegsete Kunstnike Liidu nädalapreemia ja on osalenud näituste ja performance’itega Tallinnas, Narvas, Haapsalus, Valgas, Viinis ning Põlvas.
Uus Rada galerii. Raja 11a, Tallinn
12.01.2023 – 26.01.2023
Lahtiolekuajad: 13.01 – 27.01.2023 iga päev 15:00 – 20:00
Näituse avamine: 12.01 19:00
Laura De Jaeger,
kuraator (suhtlus inglise keeles)
dejaegerlaura@gmail.com
+ 372 5564 8476
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Loora Kaubi “Inimene ei näe kunagi unes päikest”
Neljapäev 12 jaanuar, 2023 — Neljapäev 26 jaanuar, 2023
Installatsioon ja skulptuur
“Inimene ei näe kunagi unes päikest” on Loora Kaubi isikunäitus.
Näitus koosneb kahest ruumiinstallatsioonist, mis ehituvad üles skulptuuridele, maalidele ja videoteosele. Näitus avatakse 12. jaanuaril 2023, kell 19.00 ajaloolise Raja tänava skulptuurihoone galeriis Uus Rada.
Uus Rada galeriis eksponeeritud teoste kogumik käsitleb pidevas vahepealsuses olemise tunnet. Kesksel kohal on igatsus laskuda igavesse unne: viibida häirimatult sellises kehalises seisundis, mida paljud loomad ja putukad füüsiliselt läbivad talveunes. Näitus võrdleb keha ainega, mis võib laguneda, lahustuda, kooruda, end kasvatada ja siis jälle ebavajalikust osast loobuda. “Inimene ei näe kunagi unes päikest” mõtiskleb elu hapruse üle ja küsib, kuidas püüda kinni see tunnetuslik miski, mis ootamatult langeb õlule ning halvab kogu keha.
Näituse avamisel esineb performance’iga etenduskunstnik Elle Viies.
Näitus on kureeritud Eestis resideeruva belglase Laura De Jaeger’i poolt.
Graafilise disaini ja visuaalse identiteedi on loonud Taylor “Tex” Tehan.
Loora Kaubi (1998) on Tallinnas töötav kunstnik. Ta on omandanud bakalaureusekraadi Eesti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ja täiendanud end Viini Kunstiakadeemia skulptuuriosakonnas. Kaubi praktika keerleb ümber (naise) keha ja sellesse puutuvate ühiskondlike ja sotsiaalsete suhete. Ekseldes päris ja väljamõeldu vahealal, läheneb ta oma töödes elule kui vaatemängule ja keskendub stseeniloomele, mille kaudu etendada intensiivset emotsiooni. Kaubi on pälvinud Eesti Noorte Kaasaegsete Kunstnike Liidu nädalapreemia ja on osalenud näituste ja performance’itega Tallinnas, Narvas, Haapsalus, Valgas, Viinis ning Põlvas.
Uus Rada galerii. Raja 11a, Tallinn
12.01.2023 – 26.01.2023
Lahtiolekuajad: 13.01 – 27.01.2023 iga päev 15:00 – 20:00
Näituse avamine: 12.01 19:00
Laura De Jaeger,
kuraator (suhtlus inglise keeles)
dejaegerlaura@gmail.com
+ 372 5564 8476
Postitas Andres Lõo — Püsilink