AksessuaaridisainAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineArhitektuuriteaduskondAvatud akadeemiaDesign and Technology FuturesDisainiteaduskondDoktorikoolDoktorikoolEhte- ja sepakunstErialadERKI MoeshowFotograafiaGaleriiGraafikaGraafiline disainHaldusosakond ja töökojadInstallatsioon ja skulptuurIT osakondJätkusuutliku disaini laborJoonistamineKaasaegne kunstKeraamikaKlaasKommunikatsiooniosakondKunstiharidusKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMaalMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineÕppeosakondRaamatukoguRahandusosakondRektoraatSisearhitektuurStsenograafiaTasapinnaliste tehnoloogiate tehnokeskusTeadus- ja arendusosakondTegevuskunstTekstiilidisainTootedisainTugistruktuuridÜliõpilasesindusUncategorizedUrbanistikaUusmeediaVabade kunstide teaduskondVälissuhete osakond
Rubriik: Vabade kunstide teaduskond
13.01.2022 — 16.01.2022
Dassemperdepot’ ühisnäitus: Üsk/Pandemoonium
Stsenograafia
EKA stsenograafia 1. ja 3. kursuse ühisnäitus Kinomajas 13.01–16.01
Juhendaja: Mark Raidpere
Osalevad: Kristel Zimmer, Liisamari Viik, Linda Mai Kari, Anita Kremm, Estookin, Rebeca Rosalie Parbus, Heleen Rahel Ojasalu, Anett Aedla, Clara Jantson-Köstner, Ere Lee Kama
Avamine 13.01 kell 18.00
Teistel päevadel näitus avatud 12.00–18.00
Sissepääs tasuta
Täname: Eesti Kunstiakadeemia, Kinomaja, Moe Distillery, Kadarbiku, Kooker Tänavakohvik, KESKUS, Jakob Juksaar
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Dassemperdepot’ ühisnäitus: Üsk/Pandemoonium
Neljapäev 13 jaanuar, 2022 — Pühapäev 16 jaanuar, 2022
Stsenograafia
EKA stsenograafia 1. ja 3. kursuse ühisnäitus Kinomajas 13.01–16.01
Juhendaja: Mark Raidpere
Osalevad: Kristel Zimmer, Liisamari Viik, Linda Mai Kari, Anita Kremm, Estookin, Rebeca Rosalie Parbus, Heleen Rahel Ojasalu, Anett Aedla, Clara Jantson-Köstner, Ere Lee Kama
Avamine 13.01 kell 18.00
Teistel päevadel näitus avatud 12.00–18.00
Sissepääs tasuta
Täname: Eesti Kunstiakadeemia, Kinomaja, Moe Distillery, Kadarbiku, Kooker Tänavakohvik, KESKUS, Jakob Juksaar
Postitas Andres Lõo — Püsilink
13.01.2022
Animatsiooni magistriõppekava infotund sisseastujatele
Animatsioon
EKA animatsiooniosakond kutsub kõiki huvilisi osalema rahvusvahelist animatsiooni magistriõppekava tutvustaval online-infotunnil, mis toimub neljapäeval, 13. jaanuaril 2022 kell 17:00 Zoomis.
Hea võimalus teada saada, kuidas toimub magistriõpe animatsiooni õppekaval, kuidas valmistuda sisseastumiseks ja mida kandidaatidelt oodatakse. Infotundi viib osakond läbi koostöös praeguste magistritudengitega. Võimalus küsida küsimusi. Kuna tegu on rahvusvahelise õppekavaga, siis toimub infotund inglise keeles.
Huvilistel palume registreeruda alloleva lingi kaudu. Vahetult enne infotunni algust saadetakse osalejatele Zoomi link.
Registreerumne on lõppenud.
Infotunni salvestus SIIN.
Rohkem infot Animatsiooni magistriõppekava kohta leiab siit:
Vastuvõtt animatsiooni jt rahvusvahelistele õppekavadele algab 1. veebruaril 2022 ning kestab kuni 1. märtsini. Lisainfo vastuvõtu kohta.
Postitas Maarja Pabut — Püsilink
Animatsiooni magistriõppekava infotund sisseastujatele
Neljapäev 13 jaanuar, 2022
Animatsioon
EKA animatsiooniosakond kutsub kõiki huvilisi osalema rahvusvahelist animatsiooni magistriõppekava tutvustaval online-infotunnil, mis toimub neljapäeval, 13. jaanuaril 2022 kell 17:00 Zoomis.
Hea võimalus teada saada, kuidas toimub magistriõpe animatsiooni õppekaval, kuidas valmistuda sisseastumiseks ja mida kandidaatidelt oodatakse. Infotundi viib osakond läbi koostöös praeguste magistritudengitega. Võimalus küsida küsimusi. Kuna tegu on rahvusvahelise õppekavaga, siis toimub infotund inglise keeles.
Huvilistel palume registreeruda alloleva lingi kaudu. Vahetult enne infotunni algust saadetakse osalejatele Zoomi link.
Registreerumne on lõppenud.
Infotunni salvestus SIIN.
Rohkem infot Animatsiooni magistriõppekava kohta leiab siit:
Vastuvõtt animatsiooni jt rahvusvahelistele õppekavadele algab 1. veebruaril 2022 ning kestab kuni 1. märtsini. Lisainfo vastuvõtu kohta.
Postitas Maarja Pabut — Püsilink
14.12.2021 — 08.01.2022
Martin Buschmanni „Dok.Foto 2020“ Draakoni galeriis
Fotograafia
Alates teisipäevast, 14. detsembrist 2021 on Draakoni galeriis avatud Martin Buschmanni näitus „Dok.Foto 2020“.
Kuna dokumentaalfotograafia ülesandeks on jäädvustada sündmuseid kohapeal, siis virtuaalsete sündmuste ja keskkondade puhul peame paratamatult mõtlema selle üle, kuidas olla kohal ning kuidas kajastada virtuaalses keskkonnas toimuvat läbi fotograafia? Millised on ühised jooned reaalse ja virtuaalse maailma vahel? Millised on võimalused ja piirangud ning kuidas toimib ja peab vastu tänapäevane fototeooria virtuaalses keskkonnas.
Näitusel on esitletud fotod, erinevates virtuaalsetes (mängu)keskkondades toimunud kontsertidest. Vormiliselt rakendab kunstnik tänapäevast kontsertfotograafia võttestikku virtuaalsetes keskkondades ja vaatab, kuidas on võimalik seal tekkiva visuaaliga toimunut (meeleolu, sündmuste kulgu, eripära) edasi anda.
Kunstnik suunab oma „kaamera“ kontsertide keskkondadele ja seal toimuvale, kajastades virtuaalsetel sündmustel toimuvat ülemaailmsete sündmuste ning poliitika taustal.
Põlev Targeti kaubamaja, virtuaalse klubi Elsewither (mis on Brooklynis asuva klubi Elsewhere virtuaalne koopia) üritusel, oli sünkroonis samal ajal 2020. aasta juunis New Yorkis toimunud rahutustega, sama võib öelda Pussy Rioti esinemise kohta Block by Blockwesti festivalil. Mõlemad üritused leidsid aset Minecrafti keskkonnas, mis oli kiireim, mugavam ja ehk ka odavaim lahendus virtuaalse kontserdi tekitamiseks koroonapiirangute tingimustes.
Nendele vastukaaluks on pildid nö kommertskeskkondadest: foto Robloxi keskkonnas toimunud Lil Nas X kontserdipublikust ning Lost Horizon festivalist Sansaris. Kui teistes keskkondades jäävad inimesi esindavad avatarid pigem inimesetaoliseks, siis Sansari keskkonnas lubatakse tantsupõrandale ka porgandi välimusega tegelasi.
Selle taustal tõstatub üha enam aktuaalstust koguv küsimus isikuandmete ja -kaitse kohta – mis iseloomustab isikut, kui ta eksisteerib virtuaalses keskkonnas? Reaalses (optikal põhinevas) fotograafias tunneme ja eristame isikuid kujutisel näojoonte ja kehahoiaku järgi, aga kuidas teha seda virtuaalse maailma fotograafias, kus avatarid on eelnevalt (mängu)arendaja poolt loodud?
Martin Buschmann (1980) on Tallinnas elav kunstnik ja fotograaf. Ta on lõpetanud 2021. aastal Eesti Kunstiakadeemia magistriõppe kaasaegse kunsti erialal ning 2019. aastal bakalaureuseõppe fotograafia erialal. Buschmann kasutab väljendusvahenditena fotograafiat ja installatsiooni, uurides kriitilisest vaatevinklist erinevaid soolisi representatsioone, mänguteooriaid ja simulaakrume. Samuti on ta töötanud ERKI moeshow fotograafina enam kui kümme aastat. Juba mitmeid aastaid analüüsib Martin Buschmann ajakirjanduses (Sirp, Positiiv) toimunud näituseprojekte.
Teosed on valminud Eesti Kultuurkapitali toetusel.
Kunstnik tänab: Reimo Võsa-Tangsoo, Kristel Schwede, Veigo Kuzmenko, Tiiu Buschmann, Eesti Kunstiakadeemia fotograafia osakond, Fotoajakiri Positiiv, Eesti Kultuurkapital. Samuti Robloxi, Minecrafti ning Sansari keskkondi ning kõiki neid, kes seal toimunud kontsertidega seotud olid.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Martin Buschmanni „Dok.Foto 2020“ Draakoni galeriis
Teisipäev 14 detsember, 2021 — Laupäev 08 jaanuar, 2022
Fotograafia
Alates teisipäevast, 14. detsembrist 2021 on Draakoni galeriis avatud Martin Buschmanni näitus „Dok.Foto 2020“.
Kuna dokumentaalfotograafia ülesandeks on jäädvustada sündmuseid kohapeal, siis virtuaalsete sündmuste ja keskkondade puhul peame paratamatult mõtlema selle üle, kuidas olla kohal ning kuidas kajastada virtuaalses keskkonnas toimuvat läbi fotograafia? Millised on ühised jooned reaalse ja virtuaalse maailma vahel? Millised on võimalused ja piirangud ning kuidas toimib ja peab vastu tänapäevane fototeooria virtuaalses keskkonnas.
Näitusel on esitletud fotod, erinevates virtuaalsetes (mängu)keskkondades toimunud kontsertidest. Vormiliselt rakendab kunstnik tänapäevast kontsertfotograafia võttestikku virtuaalsetes keskkondades ja vaatab, kuidas on võimalik seal tekkiva visuaaliga toimunut (meeleolu, sündmuste kulgu, eripära) edasi anda.
Kunstnik suunab oma „kaamera“ kontsertide keskkondadele ja seal toimuvale, kajastades virtuaalsetel sündmustel toimuvat ülemaailmsete sündmuste ning poliitika taustal.
Põlev Targeti kaubamaja, virtuaalse klubi Elsewither (mis on Brooklynis asuva klubi Elsewhere virtuaalne koopia) üritusel, oli sünkroonis samal ajal 2020. aasta juunis New Yorkis toimunud rahutustega, sama võib öelda Pussy Rioti esinemise kohta Block by Blockwesti festivalil. Mõlemad üritused leidsid aset Minecrafti keskkonnas, mis oli kiireim, mugavam ja ehk ka odavaim lahendus virtuaalse kontserdi tekitamiseks koroonapiirangute tingimustes.
Nendele vastukaaluks on pildid nö kommertskeskkondadest: foto Robloxi keskkonnas toimunud Lil Nas X kontserdipublikust ning Lost Horizon festivalist Sansaris. Kui teistes keskkondades jäävad inimesi esindavad avatarid pigem inimesetaoliseks, siis Sansari keskkonnas lubatakse tantsupõrandale ka porgandi välimusega tegelasi.
Selle taustal tõstatub üha enam aktuaalstust koguv küsimus isikuandmete ja -kaitse kohta – mis iseloomustab isikut, kui ta eksisteerib virtuaalses keskkonnas? Reaalses (optikal põhinevas) fotograafias tunneme ja eristame isikuid kujutisel näojoonte ja kehahoiaku järgi, aga kuidas teha seda virtuaalse maailma fotograafias, kus avatarid on eelnevalt (mängu)arendaja poolt loodud?
Martin Buschmann (1980) on Tallinnas elav kunstnik ja fotograaf. Ta on lõpetanud 2021. aastal Eesti Kunstiakadeemia magistriõppe kaasaegse kunsti erialal ning 2019. aastal bakalaureuseõppe fotograafia erialal. Buschmann kasutab väljendusvahenditena fotograafiat ja installatsiooni, uurides kriitilisest vaatevinklist erinevaid soolisi representatsioone, mänguteooriaid ja simulaakrume. Samuti on ta töötanud ERKI moeshow fotograafina enam kui kümme aastat. Juba mitmeid aastaid analüüsib Martin Buschmann ajakirjanduses (Sirp, Positiiv) toimunud näituseprojekte.
Teosed on valminud Eesti Kultuurkapitali toetusel.
Kunstnik tänab: Reimo Võsa-Tangsoo, Kristel Schwede, Veigo Kuzmenko, Tiiu Buschmann, Eesti Kunstiakadeemia fotograafia osakond, Fotoajakiri Positiiv, Eesti Kultuurkapital. Samuti Robloxi, Minecrafti ning Sansari keskkondi ning kõiki neid, kes seal toimunud kontsertidega seotud olid.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
17.12.2021 — 21.12.2021
Installatsiooninäitus “Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel”
Installatsioon ja skulptuur
Reedel, 17. detsembril kell 19.00 avatakse Raja majas skulptuuriosakonna II kursuse tudengite kunstiinstallatsioon “Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel” (“You Still Live In the Silence Between My Walls”).
Sellel näitusel küsivad kunstnikud, mida tähendab olla avaliku ruumi skulptuur? Kuidas vaadata aja möödumist? Kuidas olla täiesti paigal, kui kõik sinu ümber muutub?
Jäädvustades igapäevaseid kogemusi Raja katuse all sündinud ja nüüd stiihias õilmitsevate kujude kohta, annab installatsioon vaatajale võimaluse puhata nende rahus – ühises imestamise hetkes – üha muutuvas maailmas.
Kunstnikud: Lisethe Maas, Inessa Saarits, Merilin Põldsam, Aleksandra Nyyssönen, Pablo Apellaniz, Michael O Reilly, Lauri Lest, Gregorio Migliaccio, Rain Saarik
Juhendaja: Sten Saarits
“Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel” on avatud 17.-21. detsembrini iga päev kell 15.00-19.00.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Installatsiooninäitus “Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel”
Reede 17 detsember, 2021 — Teisipäev 21 detsember, 2021
Installatsioon ja skulptuur
Reedel, 17. detsembril kell 19.00 avatakse Raja majas skulptuuriosakonna II kursuse tudengite kunstiinstallatsioon “Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel” (“You Still Live In the Silence Between My Walls”).
Sellel näitusel küsivad kunstnikud, mida tähendab olla avaliku ruumi skulptuur? Kuidas vaadata aja möödumist? Kuidas olla täiesti paigal, kui kõik sinu ümber muutub?
Jäädvustades igapäevaseid kogemusi Raja katuse all sündinud ja nüüd stiihias õilmitsevate kujude kohta, annab installatsioon vaatajale võimaluse puhata nende rahus – ühises imestamise hetkes – üha muutuvas maailmas.
Kunstnikud: Lisethe Maas, Inessa Saarits, Merilin Põldsam, Aleksandra Nyyssönen, Pablo Apellaniz, Michael O Reilly, Lauri Lest, Gregorio Migliaccio, Rain Saarik
Juhendaja: Sten Saarits
“Sa elad endiselt vaikuses mu seinade vahel” on avatud 17.-21. detsembrini iga päev kell 15.00-19.00.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
01.12.2021 — 19.12.2021
Tõnis Saadoja WIELSi kunstikeskuse projektiruumis
Maal
WIELSi kunstikeskuse projektiruumis avatakse 1. detsembril kell 18 Tõnis Saadoja näitus „September, oktoober, …“.
Näitusel on väljas kuus õlimaali, mis moodustavad suurema osa hetkel töös olevast maaliseeriast „September, oktoober, …“. Kaks neist on Eesti publikule tuttavad 2020. aastast, mil need olid väljas Tallinna Kunstihoone näitusel „Olgu te hoitud ja armastatud“.
Maaliseerias jaotub kunstniku tähelepanu võrdselt kahe küsimuse vahel – kuidas kujutada mittefunktsionaalset keskkonda ning maalida pilt, mis keskendub eelkõige maalimisele?
„Mind huvitab pildi poeetiline mõõde ning maalimisega kaasnev tinglikkus on üks võimalus seda võimendada,” ütleb Saadoja, „Maalimine on eelkõige potentsiaal, mis võib viia uute seoste ja tähendusteni, aga ka tagasi vanadele radadele, milles pole samuti midagi halba. Ometi on igas korduses alati midagi uut ja pikapeale liigub kõik eemale algsest kursist.”
Arhitektuuri portreteerimine madala kontrastsusega maalikeeles jätkub ka aprillis Tartu Kunstimajas avataval isikunäitusel.
Näitus WIELSis on avatud 19. detsembrini.
Tõnis Saadoja viibis WIELSi kunstiresidentuuris 2019. aastal. Koostöö residentuuriga on võimalus Eesti kunstnikele elada ja töötada pool aastat Brüsselis. Kunstnikud valitakse välja avalikul konkursil. Hetkel töötab WIELSis Ingel Vaikla, 2022. aastal osalevad residentuuris Krista Mölder ja Sandra Kosorotova. Residentuurivõimalust Eesti kunstnikele korraldavad WIELS ja Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Tõnis Saadoja WIELSi kunstikeskuse projektiruumis
Kolmapäev 01 detsember, 2021 — Pühapäev 19 detsember, 2021
Maal
WIELSi kunstikeskuse projektiruumis avatakse 1. detsembril kell 18 Tõnis Saadoja näitus „September, oktoober, …“.
Näitusel on väljas kuus õlimaali, mis moodustavad suurema osa hetkel töös olevast maaliseeriast „September, oktoober, …“. Kaks neist on Eesti publikule tuttavad 2020. aastast, mil need olid väljas Tallinna Kunstihoone näitusel „Olgu te hoitud ja armastatud“.
Maaliseerias jaotub kunstniku tähelepanu võrdselt kahe küsimuse vahel – kuidas kujutada mittefunktsionaalset keskkonda ning maalida pilt, mis keskendub eelkõige maalimisele?
„Mind huvitab pildi poeetiline mõõde ning maalimisega kaasnev tinglikkus on üks võimalus seda võimendada,” ütleb Saadoja, „Maalimine on eelkõige potentsiaal, mis võib viia uute seoste ja tähendusteni, aga ka tagasi vanadele radadele, milles pole samuti midagi halba. Ometi on igas korduses alati midagi uut ja pikapeale liigub kõik eemale algsest kursist.”
Arhitektuuri portreteerimine madala kontrastsusega maalikeeles jätkub ka aprillis Tartu Kunstimajas avataval isikunäitusel.
Näitus WIELSis on avatud 19. detsembrini.
Tõnis Saadoja viibis WIELSi kunstiresidentuuris 2019. aastal. Koostöö residentuuriga on võimalus Eesti kunstnikele elada ja töötada pool aastat Brüsselis. Kunstnikud valitakse välja avalikul konkursil. Hetkel töötab WIELSis Ingel Vaikla, 2022. aastal osalevad residentuuris Krista Mölder ja Sandra Kosorotova. Residentuurivõimalust Eesti kunstnikele korraldavad WIELS ja Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus.
Postitas Andres Lõo — Püsilink
01.12.2021 — 02.01.2022
„Asjad ja mitteasjad“ – EKA graafika näitus Haapsalus
Graafika
Kunstnikud: Merilyn Lempu, Sven Mantsik, Ella-Mai Matsina, Iti Lona Oja, Caroline Pajusaar, Riina Reiners
Näituse avamine 1. detsembril kell 17.00
Eesti Kunstiakadeemia graafika osakonna näitusel „Asjad ja mitteasjad“ juureldakse asjade vajalikkuse üle ning avatakse isiklikke suhteid kunstnike ja nende valitud objektide vahel. Kunstnikud on töötanud kodusfääris leiduvate esemetega, mis tekitavad neis ebamugavustunnet või mille tegelikus väärtuses nad kahtlevad. Eri protsesside käigus on mõnestki asjast saanud mitteasi.
Merilyn Lempu kõrvutab romantilised tsüanotüüpia tehnikas tööd juuste kammimise heliga, et tuua selle kaudu esile oma juuste ja nende kaotamisega seotud armastuse-vihkamise suhet.
Sven Mantsik paigutab näituseruumi lapsepõlve narivoodi, milles ei ole enam aastaid magatud, koos patjadega, mis on kaetud hukkunud ööliblikate siluettidega. Illustreeritud poekleepsud, mis tekitavad temas vastikustunnet, seostuvad kunstniku jaoks hingetu töörutiiniga.
Ella-Mai Matsina töö keskendub asjadele, mida me tegelikult väga ei vaja ja mille paljusus teeb ärevaks. Sellises mahus tootmine ja tarbimine ei saa lõpmatuseni kesta, aga kas suudame sellest loobuda? Selleks, et probleem inimestele kohale jõuaks, peab seda näitama ekstreemsemate vahenditega, näiteks huligaanide abil.
Iti Lona Oja äraviskamiseks mõeldud materjalidest volditud parv asetab tähelepanu alla tarbimisühiskonnas aina kogunevad eesmärgita asjad. Teos on sündinud lootuses, et millalgi pürgime kõik tuleviku poole, kus leiduks vähem mitteasju.
Caroline Pajusaar kujutab talle ebamugavust ja kõhedust tekitavaid objekte ning nende omavahelist dialoogi. Nagu puudutus, mis liigub läbi kogu keha, äratab krudiseva kanga kare kallistus hinge kriipivaid värinaid hammasteni välja.
Riina Reiners seab oma töös kokku erinevaid snäkke, mis on kappi seisma jäänud. Äraviskamise asemel käsitleb ta neid mitte toidu, vaid materjalina, andes rikutud maitsetele uue väärtuse ja tähenduse.
Näituseprojekti juhendajad on Maria Erikson ja Liina Siib (EKA graafika osakond).
Täname: Merilin Põldsam, Kadri Toom, Paul Rannik, Agur Kruusing, Mart Saarepuu, Hans-Gunter Lock, Eve Kask, EKA graafika osakond
Haapsalu linnagalerii, Posti t 3, K–P 12–18
Postitas Andres Lõo — Püsilink
„Asjad ja mitteasjad“ – EKA graafika näitus Haapsalus
Kolmapäev 01 detsember, 2021 — Pühapäev 02 jaanuar, 2022
Graafika
Kunstnikud: Merilyn Lempu, Sven Mantsik, Ella-Mai Matsina, Iti Lona Oja, Caroline Pajusaar, Riina Reiners
Näituse avamine 1. detsembril kell 17.00
Eesti Kunstiakadeemia graafika osakonna näitusel „Asjad ja mitteasjad“ juureldakse asjade vajalikkuse üle ning avatakse isiklikke suhteid kunstnike ja nende valitud objektide vahel. Kunstnikud on töötanud kodusfääris leiduvate esemetega, mis tekitavad neis ebamugavustunnet või mille tegelikus väärtuses nad kahtlevad. Eri protsesside käigus on mõnestki asjast saanud mitteasi.
Merilyn Lempu kõrvutab romantilised tsüanotüüpia tehnikas tööd juuste kammimise heliga, et tuua selle kaudu esile oma juuste ja nende kaotamisega seotud armastuse-vihkamise suhet.
Sven Mantsik paigutab näituseruumi lapsepõlve narivoodi, milles ei ole enam aastaid magatud, koos patjadega, mis on kaetud hukkunud ööliblikate siluettidega. Illustreeritud poekleepsud, mis tekitavad temas vastikustunnet, seostuvad kunstniku jaoks hingetu töörutiiniga.
Ella-Mai Matsina töö keskendub asjadele, mida me tegelikult väga ei vaja ja mille paljusus teeb ärevaks. Sellises mahus tootmine ja tarbimine ei saa lõpmatuseni kesta, aga kas suudame sellest loobuda? Selleks, et probleem inimestele kohale jõuaks, peab seda näitama ekstreemsemate vahenditega, näiteks huligaanide abil.
Iti Lona Oja äraviskamiseks mõeldud materjalidest volditud parv asetab tähelepanu alla tarbimisühiskonnas aina kogunevad eesmärgita asjad. Teos on sündinud lootuses, et millalgi pürgime kõik tuleviku poole, kus leiduks vähem mitteasju.
Caroline Pajusaar kujutab talle ebamugavust ja kõhedust tekitavaid objekte ning nende omavahelist dialoogi. Nagu puudutus, mis liigub läbi kogu keha, äratab krudiseva kanga kare kallistus hinge kriipivaid värinaid hammasteni välja.
Riina Reiners seab oma töös kokku erinevaid snäkke, mis on kappi seisma jäänud. Äraviskamise asemel käsitleb ta neid mitte toidu, vaid materjalina, andes rikutud maitsetele uue väärtuse ja tähenduse.
Näituseprojekti juhendajad on Maria Erikson ja Liina Siib (EKA graafika osakond).
Täname: Merilin Põldsam, Kadri Toom, Paul Rannik, Agur Kruusing, Mart Saarepuu, Hans-Gunter Lock, Eve Kask, EKA graafika osakond
Haapsalu linnagalerii, Posti t 3, K–P 12–18
Postitas Andres Lõo — Püsilink
02.12.2021 — 22.12.2021
Hindamismaraton 02.–22.12.2021
Galerii
HINDAMISMARATON
02.–22.12.2021
E-L kell 15.00–18.00
Sissepääs Kotzebue tn-lt covid tõendiga
Detsembrikuus on võimalik osa saada EKA vabade kunstide teaduskonna erialahindamistest: iga päev on galeriis eksponeeritud uus väljapanek üliõpilaste kursuselõpu töödega.
Näha saab kaasaegse kunsti, graafika, installatsiooni ja skulptuuri ning maali õppekavade töid. Maratoni igal hommikul installeeritakse uus näitus, õhtul väljapanek taandub järgmise ees. Loodetavasti suudavad vaatajad noorte kunstnike tempoga sammu pidada.
02.12 – Kunstiprojekt, juhendaja Paul Kuimet
03.12 – Skulptuur, juhendajad Taavi Talve, Taavi Piibemann
04.12 – Skulptuur, juhendajad Taavi Talve, Taavi Piibemann
06.12 – Joonistamine, juhendajad Maiu Rõõmus, Matti Pärk
07.12 – Joonistamine, juhendaja Eero Alev
08.12 – Joonistamine, juhendaja Britta Benno
09.12 – Joonistamine, juhendaja Tõnis Saadoja
10.12 – Kunstiprojekt, juhendaja Kristina Õllek
11.12 – Maal, juhendajad Mihkel Maripuu, Tõnis Saadoja
13.12 – Erialaprojekt, juhendaja Ene-Liis Semper
14.12 – Erialaprojekt, juhendaja Ene-Liis Semper
15.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
16.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
17.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
18.12 – Maal, juhendajad Sirja-Liisa Eelma, Mihkel Maripuu, Jaan Toomik
20.12 – Graafika, juhendajad Kadi Kurema, Eve Kask
21.12 – Graafika, juhendajad Viktor Gurov, Martinus Daane Klemet, Oliver Laas
22.12 – Graafika, juhendajad Kadri Toom, Lilli-Krõõt Repnau, Mark Raidpere, Maria Erikson, Liina Siib
Postitas Pire Sova — Püsilink
Hindamismaraton 02.–22.12.2021
Neljapäev 02 detsember, 2021 — Kolmapäev 22 detsember, 2021
Galerii
HINDAMISMARATON
02.–22.12.2021
E-L kell 15.00–18.00
Sissepääs Kotzebue tn-lt covid tõendiga
Detsembrikuus on võimalik osa saada EKA vabade kunstide teaduskonna erialahindamistest: iga päev on galeriis eksponeeritud uus väljapanek üliõpilaste kursuselõpu töödega.
Näha saab kaasaegse kunsti, graafika, installatsiooni ja skulptuuri ning maali õppekavade töid. Maratoni igal hommikul installeeritakse uus näitus, õhtul väljapanek taandub järgmise ees. Loodetavasti suudavad vaatajad noorte kunstnike tempoga sammu pidada.
02.12 – Kunstiprojekt, juhendaja Paul Kuimet
03.12 – Skulptuur, juhendajad Taavi Talve, Taavi Piibemann
04.12 – Skulptuur, juhendajad Taavi Talve, Taavi Piibemann
06.12 – Joonistamine, juhendajad Maiu Rõõmus, Matti Pärk
07.12 – Joonistamine, juhendaja Eero Alev
08.12 – Joonistamine, juhendaja Britta Benno
09.12 – Joonistamine, juhendaja Tõnis Saadoja
10.12 – Kunstiprojekt, juhendaja Kristina Õllek
11.12 – Maal, juhendajad Mihkel Maripuu, Tõnis Saadoja
13.12 – Erialaprojekt, juhendaja Ene-Liis Semper
14.12 – Erialaprojekt, juhendaja Ene-Liis Semper
15.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
16.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
17.12 – Kaasaegne kunst, juhendajad Kristaps Ancans, Taavi Piibemann
18.12 – Maal, juhendajad Sirja-Liisa Eelma, Mihkel Maripuu, Jaan Toomik
20.12 – Graafika, juhendajad Kadi Kurema, Eve Kask
21.12 – Graafika, juhendajad Viktor Gurov, Martinus Daane Klemet, Oliver Laas
22.12 – Graafika, juhendajad Kadri Toom, Lilli-Krõõt Repnau, Mark Raidpere, Maria Erikson, Liina Siib
Postitas Pire Sova — Püsilink
30.11.2021
Henri Hüti performatiivsete partituuride töötoa hindamine
Kaasaegne kunst
30. novembril 2021 Sõltumatu Tantsu Laval
Osalevad: Karl Joonas Alamaa, Loora Kaubi, Anita Kremm, Lisette Sivard, Edvard Vellevoog, Emili Kelle, Tea Lemberpuu, Karmen Teesi Pregel, Elss Marta Raidmets, Ella Mari Roosi, Sirel Tammisto, Sabina Liselle Zahharov
Initsiaator: Henri Hütt
Fotograaf: Kris Moor
Seekordsel Greenfieldil osalevad Eesti Kunstiakadeemia tudengid. Etenduskunstnik Henri Hüti juhendatav kursus katsetab performatiivsete partituuridega, mis performance’i esitamiseks vajalikud või mittevajalikud on.
Kunstnikele mõeldud avatud platvorm Greenfield on regulaarne sündmus Sõltumatu Tantsu Laval, kus eri valdkondade kunstnikud (tantsijad, teatraalid, muusikud, kunstnikud, luuletajad jt) saavad üksteise loominguga tutvuda, oma valmimisjärgus töid ette näidata ning teiste loojate ja publikuga dialoogi luua.
„Partituurid, instruktsioonid, skoorid… Erinevad komponeerimisvõimalused, instruktsioonide loomised ja nihestamised. Miktrotonaalsusest mitte-antropomorfiani.“
Performatiivseid partituure võib mõista kui kunstilisi instruktsioone, mis muudavad maailma vaatemängulisemaks paigaks. Instruktsiooni järgija võib tajuda argireaalsust unikaalsemana. See juhis ei pruugi eeldada tohutult ressurssi, vaid võib olla teostatav ka mõttes.
EKA tudengitega läbi viidud eksperimendid on jõudnud formaadini, millele Greenfieldil ka teisi tunnistajaid oodatakse – vaatlemaks, millisena jäävad grupi ideed ellu alternatiivses keskkonnas. Tegemist on kogunemisega, milles on lühemaid, pikemaid ja ka õhtut läbivaid performatiivseid instruktsioone.
Performatiivseid partituure võib mõista kui kunstilisi instruktsioone, mis muudavad maailma vaatemängulisemaks paigaks. Instruktsiooni järgija võib tajuda argireaalsust unikaalsemana. See juhis ei pruugi eeldada tohutult ressurssi, vaid võib olla teostatav ka mõttes.
EKA tudengitega läbi viidud eksperimendid on jõudnud formaadini, millele Greenfieldil ka teisi tunnistajaid oodatakse – vaatlemaks, millisena jäävad grupi ideed ellu alternatiivses keskkonnas. Tegemist on kogunemisega, milles on lühemaid, pikemaid ja ka õhtut läbivaid performatiivseid instruktsioone.
Üritus on huvilistele TASUTA!
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Henri Hüti performatiivsete partituuride töötoa hindamine
Teisipäev 30 november, 2021
Kaasaegne kunst
30. novembril 2021 Sõltumatu Tantsu Laval
Osalevad: Karl Joonas Alamaa, Loora Kaubi, Anita Kremm, Lisette Sivard, Edvard Vellevoog, Emili Kelle, Tea Lemberpuu, Karmen Teesi Pregel, Elss Marta Raidmets, Ella Mari Roosi, Sirel Tammisto, Sabina Liselle Zahharov
Initsiaator: Henri Hütt
Fotograaf: Kris Moor
Seekordsel Greenfieldil osalevad Eesti Kunstiakadeemia tudengid. Etenduskunstnik Henri Hüti juhendatav kursus katsetab performatiivsete partituuridega, mis performance’i esitamiseks vajalikud või mittevajalikud on.
Kunstnikele mõeldud avatud platvorm Greenfield on regulaarne sündmus Sõltumatu Tantsu Laval, kus eri valdkondade kunstnikud (tantsijad, teatraalid, muusikud, kunstnikud, luuletajad jt) saavad üksteise loominguga tutvuda, oma valmimisjärgus töid ette näidata ning teiste loojate ja publikuga dialoogi luua.
„Partituurid, instruktsioonid, skoorid… Erinevad komponeerimisvõimalused, instruktsioonide loomised ja nihestamised. Miktrotonaalsusest mitte-antropomorfiani.“
Performatiivseid partituure võib mõista kui kunstilisi instruktsioone, mis muudavad maailma vaatemängulisemaks paigaks. Instruktsiooni järgija võib tajuda argireaalsust unikaalsemana. See juhis ei pruugi eeldada tohutult ressurssi, vaid võib olla teostatav ka mõttes.
EKA tudengitega läbi viidud eksperimendid on jõudnud formaadini, millele Greenfieldil ka teisi tunnistajaid oodatakse – vaatlemaks, millisena jäävad grupi ideed ellu alternatiivses keskkonnas. Tegemist on kogunemisega, milles on lühemaid, pikemaid ja ka õhtut läbivaid performatiivseid instruktsioone.
Performatiivseid partituure võib mõista kui kunstilisi instruktsioone, mis muudavad maailma vaatemängulisemaks paigaks. Instruktsiooni järgija võib tajuda argireaalsust unikaalsemana. See juhis ei pruugi eeldada tohutult ressurssi, vaid võib olla teostatav ka mõttes.
EKA tudengitega läbi viidud eksperimendid on jõudnud formaadini, millele Greenfieldil ka teisi tunnistajaid oodatakse – vaatlemaks, millisena jäävad grupi ideed ellu alternatiivses keskkonnas. Tegemist on kogunemisega, milles on lühemaid, pikemaid ja ka õhtut läbivaid performatiivseid instruktsioone.
Üritus on huvilistele TASUTA!
Postitas Andres Lõo — Püsilink
24.11.2021 — 13.12.2021
Kaisa Maasiku „Külm ja kuum“ Hobusepea galeriis
Fotograafia
Kolmapäevast, 24. novembrist on Hobusepea galeriis avatud Kaisa Maasiku isiknäitus „Külm ja kuum“. Näitus jääb avatuks 13. detsembrini 2021.
Näituse „Külm ja kuum” teostes käsitleb kunstnik emotsioonide (vaheldumise) kujutamist. Inglisekeelne ütlus Blow Hot and Cold (otsetõlkes „kuuma ja külma puhuma“) väljendab ambivalentsust, isiku kahe seisundi vahel pendeldamist.
Keeleti kipuvad meeleolu edasiandvad väljendid vastuolulisi värvusi kaasama, näiteks on eesti keeles ütlus „vihast siniseks minema“ ning inglise keeles sama emotsiooni väljendamiseks „see red“ (tõlgituna „punast nägema“), samas muututakse mõlemas keeles kadedusest roheliseks. Ka uurimuslikult on kinnitust saadud, et inimnägu vahetab emotsioonist olenevalt alatoone. Tuju kõikudes aitab näonaha vereringe alateadlikult näidata, kuidas end tunneme, saades vastastikku õrnu signaale suhtluskaaslastelt.
Galeriis rullub lahti ajastatud vaatemäng värvivahetavate anumate näol, lisaks puudutatakse sarnase mustriga emotsiooniikoonide temaatikat, mille puhul valitud näoilmetele omistatakse kindlaid värve. Kineetiline tsükkel käivitub keeduspiraalide toimel, ärgitades vaatajat aega maha võtma ning vahelduvaid toone jälgima. Need pidevalt tujusid muutvad paiksed tegelased kuumenevad ja jahtuvad justkui tõstes pead.
Kaisa Maasik (1994) on Tallinnas tegutsev kunstnik ja kuraator. Ta lõpetas 2021. aastal kaasaegse kunsti magistri õppekava Eesti Kunstiakadeemias (olles 2017. aastal omandanud ka bakalaureusekraadi fotograafias). 2019. aastal täiendas Maasik end Helsingi Kunstiakadeemias Praxise kuraatoritele suunatud magistriprogrammis. Loomingus tähtsustab Maasik jagatud praktikaid, töötades meelsasti tehnikatega, mis laienevad ruumi. Ta on kuulunud Umbrella Grupi koosseisu (2016–2017) ning tegutsenud projektiruumi Vent Space (2018–2019) ja Tallinna Fotokuu biennaali (2017 ja 2019) korraldustiimides. 2020. aastal pälvis Maasik Wiiralti stipendiumi.
Näitus Facebookis
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Kaisa Maasiku „Külm ja kuum“ Hobusepea galeriis
Kolmapäev 24 november, 2021 — Esmaspäev 13 detsember, 2021
Fotograafia
Kolmapäevast, 24. novembrist on Hobusepea galeriis avatud Kaisa Maasiku isiknäitus „Külm ja kuum“. Näitus jääb avatuks 13. detsembrini 2021.
Näituse „Külm ja kuum” teostes käsitleb kunstnik emotsioonide (vaheldumise) kujutamist. Inglisekeelne ütlus Blow Hot and Cold (otsetõlkes „kuuma ja külma puhuma“) väljendab ambivalentsust, isiku kahe seisundi vahel pendeldamist.
Keeleti kipuvad meeleolu edasiandvad väljendid vastuolulisi värvusi kaasama, näiteks on eesti keeles ütlus „vihast siniseks minema“ ning inglise keeles sama emotsiooni väljendamiseks „see red“ (tõlgituna „punast nägema“), samas muututakse mõlemas keeles kadedusest roheliseks. Ka uurimuslikult on kinnitust saadud, et inimnägu vahetab emotsioonist olenevalt alatoone. Tuju kõikudes aitab näonaha vereringe alateadlikult näidata, kuidas end tunneme, saades vastastikku õrnu signaale suhtluskaaslastelt.
Galeriis rullub lahti ajastatud vaatemäng värvivahetavate anumate näol, lisaks puudutatakse sarnase mustriga emotsiooniikoonide temaatikat, mille puhul valitud näoilmetele omistatakse kindlaid värve. Kineetiline tsükkel käivitub keeduspiraalide toimel, ärgitades vaatajat aega maha võtma ning vahelduvaid toone jälgima. Need pidevalt tujusid muutvad paiksed tegelased kuumenevad ja jahtuvad justkui tõstes pead.
Kaisa Maasik (1994) on Tallinnas tegutsev kunstnik ja kuraator. Ta lõpetas 2021. aastal kaasaegse kunsti magistri õppekava Eesti Kunstiakadeemias (olles 2017. aastal omandanud ka bakalaureusekraadi fotograafias). 2019. aastal täiendas Maasik end Helsingi Kunstiakadeemias Praxise kuraatoritele suunatud magistriprogrammis. Loomingus tähtsustab Maasik jagatud praktikaid, töötades meelsasti tehnikatega, mis laienevad ruumi. Ta on kuulunud Umbrella Grupi koosseisu (2016–2017) ning tegutsenud projektiruumi Vent Space (2018–2019) ja Tallinna Fotokuu biennaali (2017 ja 2019) korraldustiimides. 2020. aastal pälvis Maasik Wiiralti stipendiumi.
Näitus Facebookis
Postitas Andres Lõo — Püsilink
28.11.2021 — 30.11.2021
Helena Tääker Vent Space’is
Kunstiteadus ja visuaalkultuur
28. novembril 18.00 avatakse Vent Space’is kunstnik Helena Tääkeri esimene isikunäitus “Hinge kirurgia”.
Näituse kuraator on Ketlin Käpp.
Käesolev näitus peegeldab kunstnik Helena Tääkeri eneseotsinguid ja nägemust kehalisest kogemusest ruumis. Tääker seab fookusesse inimkeha ja selle tekstuurid, lähenedes neile sürrealistlikul tasandil. Kunstnik võrdleb maali materjale inimese anatoomiaga, lähendades üht teisega – lõuend kui nahk, pintslikarvad vs inimkeha karvad jne. Ta muudab teose loomise käigus justkui millekski orgaaniliseks, andes sellele elu. Oma sisemaailma uurimise teekonnal peab kunstnik oluliseks luua dialoogi ka teose ja publiku vahel, tekitades vaatajas isiklikku somaatilist kogemust.
Helena Tääker (s. 2000) on maali ja installatsiooniga tegelev eesti kunstnik, kes õpib Eesti Kunstiakadeemias maali eriala kolmandal kursusel. Oma loomingus tegeleb Tääker peamiselt inimkeha ning psühholoogiaga sürrealistlikus ja unenäolises võtmes. Hiljuti on ta osalenud Pärnu kunsti aastanäitusel Pärnu Linnagaleriis (2021), grupinäitusel Õiguskantsleri Kantseleis (2021, kuraatorid Kristi Kongi ja Merike Estna) ning “Osta noort kunsti” oksjoni näitusel Telliskivi Rohelises saalis (2021).
Ketlin Käpp kunstiteaduse ja visuaalkultuuri eriala III kursusel.
Väljapanek jääb avatuks 30. novembrini.
Näitus Facebookis
Postitas Andres Lõo — Püsilink
Helena Tääker Vent Space’is
Pühapäev 28 november, 2021 — Teisipäev 30 november, 2021
Kunstiteadus ja visuaalkultuur
28. novembril 18.00 avatakse Vent Space’is kunstnik Helena Tääkeri esimene isikunäitus “Hinge kirurgia”.
Näituse kuraator on Ketlin Käpp.
Käesolev näitus peegeldab kunstnik Helena Tääkeri eneseotsinguid ja nägemust kehalisest kogemusest ruumis. Tääker seab fookusesse inimkeha ja selle tekstuurid, lähenedes neile sürrealistlikul tasandil. Kunstnik võrdleb maali materjale inimese anatoomiaga, lähendades üht teisega – lõuend kui nahk, pintslikarvad vs inimkeha karvad jne. Ta muudab teose loomise käigus justkui millekski orgaaniliseks, andes sellele elu. Oma sisemaailma uurimise teekonnal peab kunstnik oluliseks luua dialoogi ka teose ja publiku vahel, tekitades vaatajas isiklikku somaatilist kogemust.
Helena Tääker (s. 2000) on maali ja installatsiooniga tegelev eesti kunstnik, kes õpib Eesti Kunstiakadeemias maali eriala kolmandal kursusel. Oma loomingus tegeleb Tääker peamiselt inimkeha ning psühholoogiaga sürrealistlikus ja unenäolises võtmes. Hiljuti on ta osalenud Pärnu kunsti aastanäitusel Pärnu Linnagaleriis (2021), grupinäitusel Õiguskantsleri Kantseleis (2021, kuraatorid Kristi Kongi ja Merike Estna) ning “Osta noort kunsti” oksjoni näitusel Telliskivi Rohelises saalis (2021).
Ketlin Käpp kunstiteaduse ja visuaalkultuuri eriala III kursusel.
Väljapanek jääb avatuks 30. novembrini.
Näitus Facebookis
Postitas Andres Lõo — Püsilink